144 
táblának egymás mellé való állitása bárkit is meggyőzhet erről. Annyi azon¬ 
ban tagadhatlan, hogy alapmetszetek rajzolásához a Quenstedt-féle projek- 
tió igen előnyős és hiszszük, hogy főleg ezen tekintetek indították szerzőt 
a szerinte: „könnyebb áttekintés kedvéért összeállított Naumann-Miller“ 
„és Quenstedt-féle projektiók készítésénél. u 
Szolgálatot vél szerző tenni azoknak, kik az Anglesit sokszor igen bo¬ 
nyolódott kristályaival foglalkoznak, az által, hogy a Kokscharow, v. Láng, 
v. Zepharovich és Sz. által számított szögértékeket közli. Ez valóban kitű¬ 
nően könyíti a vizsgálatot és Sz. fáradozása nagy köszönetét érdemel. De 
czélszerűnek tartottuk volna, ha'4 = 120 és w = 412 lapok szögértékei¬ 
ből is találhattunk volna az összeállításban csak egyet is. Az új lapok szög 
értékei közül i = 023-ra 2, az x = 530-ra 2, a j = 1120-ra 1, a n — 
551-re 3 és a q = 661-re 3 szögértéket találunk kiszámítva, a v = 
310-re 5, a u> = 821-re 6 érték van a táblázatban. 
A 10. lapon 072. 211 szög 077.211-nek van szedve, a 13. lapon 
pedig 821.421 = 16° 28.6', míg a 19. lapon ugyanez 421.821 = 16° 28.4'. 
Szabadjon végül az ásványok neveinek helyesírására vonatkozólag fol- 
eleveniteni Paszlavszky úrnak elhangzott indítványát, mely szerint az ásvá¬ 
nyok nevei, ha az ásványok mint individuumok szerepelnek, nagy kezdőbe¬ 
tűkkel Írandók, mint a tulajdonnevek. Míg ha az ásványról egyszerűen mint 
anyagról van szó, irassék neve kis kezdőbetűkkel. A két különböző szerep¬ 
lésnek ez finom megkülönböztetése lenne és így megszűnnék ama követke¬ 
zetlenség, mit sok szerzőnél tapasztalhatunk. Szerzőnk e tekintetben, egy 
esetet kivéve mindvégig következetesen kis kezdőbetűt használ. 
A kristály szót is igen gyakran „krystály“-nak olvashatjuk, pedig 
már Benkő 1784-ben „kristályát irt. 
(S. S.) 
A mediterrán-flóra függése a talajtól. 
Die Mediterranf.óra in ihrer Abhangigkeit von dér Bodenunterlage, 
von Theodor Fuchs. (Sitzb. d k. Akad. d. Wiss. CXXVI. I. köt. 1877.) 
Fuchs az 1870-diki év április havában Messina körül az ottani har¬ 
madkori képződések tanulmányozása czéljából tartózkodván, igen föltü- 
nőnek tartotta , hogy a város ott, hol a gránit és a harmadkori márga 
területe kezdődik, a szokott mediterrán-flórától egészen eltérővel, a bécsi 
erdő flóra-elemeiből állóval találkozott. Ugyanazon jelenséget majdnem 
egész Olaszországban, u. w. Calabriábaii, az Aetnán, Róma, Toskana és 
