146 
geológusuk részéről ignoráltatott és innét magyarázható a botanikusok 
bámulata , midőn mészkedvelő növényeket elég nagy számmal palákon 
is találtak. 
Kevésbé szólnának Fuchs nézete mellett Chalkidike viszonyai, mely 
felföld valódi gneisz- és csillámpalából áll és ftriesebach is állítja, hogy 
ott mészlerakod ások egyáltalában nem fordulnak elő; mindazáltal a ten¬ 
ger felé eső lejtők a mediterrán-flóra növényeivel vannak borítva; mig 
nmgán a plateau-n a középeurópai vegetatio uralkodik. Fuchs mégsem 
akarja ezen körülményt éghajlati okokra visszavezetni, minthogy ezen fel¬ 
föld emelkedése átlagosan csak az 1200 lábat haladja meg; Athos örök¬ 
zöld tölgyerdei pedig 3000 lábig is terjednek. 
Morea és Kis-Ázsia éj szaki partja is ott, hol a mediterrán-flóra hiány¬ 
zik, flysch-képződésekből áll. 
Fuchs fölveti most a kérdést, miként volt ez lehetséges, hogy a 
mediterrán-flórának a mésztalajjal való összefüggése eddig annyira ki¬ 
kerülhette a búvárok figyelmét? Szerinte ez a következő okok követ¬ 
kezménye volna: a flyschképződésckben gyakran hatalmasan kifejlődött 
fucoid-márgák (Aíberese) még geológusok részéről is helytelenül általá¬ 
nosságban meszeknek mondatnak és a nem-geologus ezen állítást an- 
náiinkább el fogadja, minthogy ezen fucoidmárgák gyakran hydraulikus 
cementek előállítására használtatnak föl Azonban physikai tulajdonsá¬ 
gaikat tekintve, ezen márgák egészen megegyeznek az agv agpalákkal, 
minthogy felette könnyen elmállván, vastag, vízáthatlan agyagtalajt szol¬ 
gáltatnak , melyen természetesen az ős hegység flórája jön létre; más¬ 
részt megint a nem-geologusok (és gyakran geológusok is!) a jegeczes 
palákat kivétel nélkül egy rovatba veszik; keveset törődvén azzal, váj¬ 
jon kova- vagy mészpalák-e azok, noha az előbbieken az őshegység fló¬ 
rája; az utóbbiakon a mész flórája találja meg létezésének föl¬ 
tételeit. 
Fuchs tapasztalatai szerint pedig a mésznek csak physikai tulajdonsá¬ 
gai volnának azok, melyek a mediterrán-flóra elterjedésére ilyen látható 
befolyást gyakorolnak, annyival inkább, minthogy ez csak bizonyos in- 
termediar övön belül történik, mi legvilágosabban következőkép volna 
kifejezhető: ,.a déli flóra a száraz mész talajon me szebb re 
halad éjszak felé, mint a nedves agyagtalaj o,n.“ A mésznek 
ezen physikai tulajdonságát e sorok Írója némileg részletezte egyik ér¬ 
tekezésében (A vegetatio fejlődése Fiume környékén) és ez a nap melege 
iránti rendkívüli fogékonyságában áll. E szerint ezt nemcsak gyorsan 
veszik föl, hanem hosszabb időn át meg is tartják. Fiume mellett a 
mészsziklák fölülete a levegőnél 5—7° R.-al nagyobb hőmérséket mu- 
