156 
tói kiindulva az alsó Száváig volt földrengés. De a leghevesebb földrengés 
ezen időszakban D é 1-A m e r i k a nyugoti partjain volt, mely egész folyamatában 
rendkívül hasonlított az 1868-ban ugyanott tapasztalt földrengéshez. A központi 
Atakama partján a kis Góbija kikötő városban volt, mely szomszédaival egyetemben 
majdnem teljesen szétromboltatott. A talaj rázkódása a tenger mozgásához hasonlí¬ 
tott, mely a partok mentében roppant károkat okozott. A tenger helyenkint 20 m. 
magasságban zudult a lapályos partok felé és pl. Iquique-ben 600 ember esett annak 
áldozatául. A kikötőkben a hajók részben összetörettek, részben a szárazra dobattak. 
Arica mellett a homokba félig eltemetett „Wateren“ gőzöst, melyet az 1868-ki föld¬ 
rengés dobott a partra —, az elmúlt évi’ roham 2y a km.-rel tovább lökte. 
A hullámvetés az Óceán egész szélességében tovahuzódott és főleg a Sand- 
wichszigeteket támadta meg. (C. W. C. Fuchs. Naturf. 1878. p. 149.) S. S. 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
Szakülés 1878. évi április hó 3-án. 
(Jegyzőkönyvi kivonat.) 
1. Dr. Koch Antal beküldött értekezését „A Hegyes Drócsa-Pie- 
t r o s z a hegység kristályos és tömeges kőzeteinek, valamint E r d é 1 y 
nehány hasonló kőzeteinek is petrographiai tanulmányozása. 
Kiirthy Sándor tanársegéd és Primics György okleveles tanárjelölt közreműködésével 
végezte dr. Koch Antal egyetemi tanár."—Inkey Béla mutatta be. (L. a jövő számban.) 
2. Dr. Posevitz Tivadar értekezett a „D o b s i n a i zöldkőről." E 
kőzet tudvalevőleg anyakőzete az ottani gazdag kobalt- és nickelérczeknek. Előso¬ 
rolta előadó az irodalomból ismeretes szerzők nézetét a zöldkő petrographiai szerke¬ 
zetére vonatkozólag, mely szerint az G a b b r ónak tartatott. Tekintettel pedig fe- 
kiijéhez, a zöldpalákhoz való viszonyára, a legtöbb szerző csak szerkezeti különbsé¬ 
get állít, Andrián szerint azonban a zöldkő e zöldpalákat áttöri. Értekező górcsövi 
vizsgálata kiderité, hogy ezen kőzet nem Gabbro, hanem Kvarczdiorit, mely¬ 
nek elegyrészei: igen elmállott Plagioklas, Amphibol, mely többnyire már 
Chlorit-féle állománynyá alakult; Kvarcz, részben másodlagos képződmény, helyen¬ 
ként fekete Csillám és M a g n e t i t. A Diorit korra nézve fiatalabb a Devonnál 
és öregebb a Kőszénnél, és hogy ez esetben eruptív kőzet-e, azt csak a helyszínén 
eszközölt részletes vizsgálatok dönthetik el. 
3. Matyasovszky Jakab úr bemutatott egy fossil spongitát a sárosme¬ 
gyei Kárpát homokkőből. A kőtábla, melyen a kövület van, K i s-L i p n i k 
helységből származik, hol a patak partján találtatott. A tábla hossza 58, szélessége 
36 és vastásága 7 cm. Finom szemcsés, sűrű és szilárd homokkőből áll, ragasztója 
meszes-kovás, színe sárgásszürke, zöldesbe játszó. Fris töréslapján számos apró fehér 
csillámpikkelyek s szénné vált növényfoszlányok láthatók. Egyik lapján hálószerű 
képződmény vau, mely változó nagyságú, de igen szabályos hatszögekből áll s így 
