160 
csak lassan haladhat, s azért czélszeriinek tartottam az egyes kőzetcsa¬ 
ládok vagy fajok vizsgálatát egyenkint elővenni és bevégezve azt, az 
eredményt azonnal közleni. A munka gyorsabb befejezése kedvéért 
azonban igénybe vevém két tanítványom erejét is, kik közül az egyi¬ 
ket, Kürthy Sándor tanársegéd urat, a hegység Trachytjainak, a mási¬ 
kat, Primics György okleveles tanárjelölt urat, a Melapkyrok vizsgálá- 
sával bíztam meg. Primics úrnak dolgozatát volt szerencsém már a 
múlt alkalommal benyújthatni, annak lényeges eredményeit magában 
foglaló rövid kivonatát pedig e jelentésem keretébe illesztve fogja ta¬ 
lálni a t. szakülés. 
Ezúttal saját vizsgálataim eredményeit van szerencsém bemutatni, 
melyek a fennevezett hegység granitos kőzeteire, néhány kristályos pa¬ 
lára, a Kvarczporphyrok s az úgynevezett Zöldkövek családjára vonat¬ 
koznak. Hátra maradnak még a harmadkor kitörésbeli kőzetei, melyek 
egy későbbi alkalommal lesznek bemutatandók. 
A leírásnál követendő rendet illetőleg legczélszerlibbnek véltem elő¬ 
ször előre bocsátani az egyes kőzetfajok összes átvizsgált példányaiból 
levont általános eredményeket s azután bizonyos elvek szerint csopor¬ 
tosítva az egyes lelkelyek példányainak rövid jellegzését adni, hogy ily 
képpen a geológ is, ki ezen tanulmány alapján az illető kőzetfajok el¬ 
terjedését s általában a hegység földtani szerkezetét megismerni és ki¬ 
fejteni kívánja, könnyen eligazodbassék és kényelmesen fölhasználni tudja 
az adatokat. 
A mi végre a vizsgálatnál követett módszereket, a leírásban köve¬ 
tendő kőzet-osztályozást és terminológiát illeti, arra nézve Rosenbuscb 
jeles kézikönyveire utalhatok, melyeket kiválóan szem előtt tartottam. 
Ezen előzmények után azonnal áttérek a tárgyra. 
I. Granitos kőzetek családja. 
Közép tömüttség 13 bői: 2'642. 
Ezen kőzet-családból 13 lelbelyről összesen 15 drb. kőzet vizsgál¬ 
tatott meg. Vegyük tekintetbe mindenek előtt az összetételükben sze¬ 
replő ásványokat. 
1. Kvarcz kivétel nélkül csupán kisebb-nagyobb kristályos szemek¬ 
ben fordul elő, melyek rendesen szürke, ritkábban i boly ás színűek, s a 
másik főelegyrészszel, a földpáttal szorosan összenövök, gyakran oly szo¬ 
rosan, kivált az aprószenteknél, hogy szabad szemmel nehezen külön¬ 
böztethetők meg egymástól, oly esetekben, midőn a füldpát is szürke 
színezetű. A csiszolatokban a Kvarcz mindig viztiszta, telve van azonban 
