1G1 
igen apró zárványokkal, melyek csekély nagyításnál finom pornak mu¬ 
tatkoznak s csak erősebb nagyításnál ismerhető fel minőségük. Ezen 
zárványok közt legérdekesebbek a folyadékcseppek álló, és ritkábban 
élénken mozgó gázbuborékokkal, melyek egy példányban sem hiányoz¬ 
nak s általában bőven kaphatók. Alakj ok igen különböző lehet, leg¬ 
gyakoribbak az egészen kerek vagy a tojásdad, elypticus formák, rit¬ 
kábbak a hosszúra nyúlt féregalaknak s még ritkábbak a négyzetet 
megközelítők. Rendesen valamivel nagyobbak, mint a még gyakoribb 
gázbuborékok, melyek mindig kerek alakúak és igen széles sötét 
karimájokról fölismerhetek. Láthatók továbbá ezek mellett tökéletesen 
átlátszatlan fekete, pontnyi zárványok, —- melyek vagy Magnetit szem¬ 
csék vagy alaktalan FeO vegyek (Opacit.) lehetnek. Mindezek tulaj¬ 
donképen rétegenkint vannak elhintve a Kvarcz tiszta anyagában s csak 
akkor látszanak többé-kevésbé széles szalagokban vagy tökéletes so¬ 
rokba csoportosítva, ha a csiszolat a réteget többé-kevésbé ferdén vagy 
tökéletesen épszög alatt érte, a miről könnyen meggyőződhetünk, ha a 
mikrocsavart jöbbra-balra forgatva észleljük a képet. 
A Kvarcznak ezen legközönségesebb zárványain kívül előfordulnak 
még itt ott igen apró színtelen m ikrolithek hajszál, tü, pálezika 
alakban; továbbá gyéren finom, egyenes vagy különbözően görbült fe¬ 
kete szálképü trichitek. A nagyobb, szabályos oszlopokra utaló viztiszta 
tűket, kivált ha harántul vannak hasadozva, A p a t i t n a k lehet tartani, 
s ilyenek egy-két példány Kvarczában voltak láthatók. A szomszédos 
elegyrészekből a Kvarcz igen gyakran magába zár szabálytalan szögletes 
földpát darabkákat és szálkákat, melyek ugyanazt az átalakítást mu¬ 
tatják, mint a nagyobb kristályszemek, továbbá Amphiból és Biotit 
foszlányokat, melyek színükről és polár. fényben való viselkedésökről 
könnyen megismerhetők. Mindezek azonban a főzárványokhoz képest 
csak alárendelt mennyiségben fordulnak elő. 
2. Orthoklas az egyenletes szemcsés kőzeteknél csupán kristályos 
szemekben, a porphyrosokuál azonban többé-kevésbé szabályos kristály- 
metszetekben is fordul elő. A vizsgált kőzetpéldányokban kivétel nélkül 
meg van támadva az Orthoklas és részben bomlást szenvedvén, fehér átlát¬ 
szatlan pettyek, foltok és gyakran igen szabályos párhuzamos csíkok és 
szalagok keletkeztek benne, melyek a még változatlan viztiszta anyag¬ 
tól élesen elkülönülvén, alsó világításnál világos barnás, felsőnél pedig 
fehér vagy sárgás (vasrozsdától) felhőzetet alkatnak. Kis nagyításnál 
ezen felhős foltok finom porhalmaznak mutatkoznak, keresztezett nikolok 
közt pedig a Földpát ilyen helyei halmazpolarisatióra utaló tarka pety- 
tyes színképet adnak. Erős nagyításnál ezen látszó porhalmaz szabály- 
12 * 
