A Hegyes- Drócsa hegységre nézve tehát a Biotit tartalmú Amphibol- 
gránitok a legjellemzőbbek s e tekintetben a Vogesekkel és Déltyrollal 
(Predazzo vidéke) bir analógiával, hol szintén ezen változat az uralkodó. 
Az egyes példányok részletes leírása a következő. 
1. Muscovit gránitok. 
8. sz. Drócsa-. Bonotzanó teteje. Pegmatites Muscovit-Granít sok 
Turmalinnal. 
T. = 2-622. 
Tejfehér átlátszatlan Plagioklas (Oligoklas) nagy kristályszemeinek 
közepén gyengén testszinű üdébb Földpát (Amazonit); ezekbe az irásgrá- 
nitra emlékeztető módon szürke Kvarcz beágyazva és igen alárendelten 
Muscovit-pikkelyek és lemezek. Végre haránttöredezett fekete Turmalin 
a Kvarcz által körülzárva elég gyakori. 
Viztiszta Kvarczszemek telve rétegenként elhelyezett zárványokkal 
(sok folyadék légbuborékkal és tisztán légbuborék, Földpát és Csillám¬ 
foszlányok). Orthoklas kristály-metszetek párhuzamos csikókba rendezett 
bomlási terményekkel (Csillám). Plagioklas mozaikszerű szemcsehalmazok 
sok légbuborék és bomlási termény zárványokkal. Kevés Muscovit, bar¬ 
nás-zöld Turmalin szemcsék. 
15. sz. Berzava nyugoti vége. Tömör üde Muscovit-Granit. 
T. = 2-687. 
Kvarcznak és Földpátnak (csillogó apró lapocskák) és fehér Musco- 
vitnak tömör keveréke elhintett fekete pontocskákkal Sósavval számos 
ponton pezsegvén, Calcit szemcsék is jelen vannak. 
Viztiszta Kvarcz szemcsék s igen koalinos, homályos Földpát egyenletes 
keveréke, melyben a Muscovit pikkelykék nem igen tűnhetnek fel. Mag- 
netit alaktalan szemcséi, Opacit és vasrozsda elég bőven, a Calcit helyein 
kirágott lyukak. 
2. Granititok. 
1. sz. Agrisi szólók. Középszemű mállott Granitit. Valószínűleg Am- 
phibol-tartalmu. 
Kaolinos földpát dendritekkel, ibolyás Kvarcz, tompack sötét-barna 
Biotit alárendelten. 
Mállottsága miatt csiszolat nem volt készíthető, s igy nem tudható, 
hogy Biotit mellett nem fordul-e elő benne Amphibol és Magnetit is. 
2. sz. Taucz. Középszemű igen mállott Granitit. 
Ugyanaz, de még jobban ráállva, egészen porhanyó. 
