179 
ményektől fehér, felhős és rozsdás pettyes Orthoklas; továbbá chloritos 
anyagba átment Biotit fűzőid metszetei bőven kiválóit vasrozsda foltok¬ 
kal és pettyekkel azokban és azok körül; végre néhány Magnetit kris¬ 
tályos metszet és szem is vér-piros vasrozsda foltok közepein. 
142. sz. Horgos. Mész között. T. 2-619. 
Májbarna tömör fénytelen Felsitben (Loxoklas-Perthit sor), mely 
hélylyel közel seládonit-zölddé mállott, sárgás vagy fehér Földpát-kris- 
tályok (Loxoklas-Perthit sor) kiválva. 
Mállási terményektől fehéren és rozsdás-sárgán pettyezett szürkés 
áttetsző Felsitje a keresztezett nikolok közt tüalaku Földpátok sűrű hal¬ 
mazára bomlik, melyek közt apolar üveg van. Ezen Felsitben még fűzőid 
egynemű foltok és itt-ott apró Magnetit négyzetek is láthatók még. A 
kiválóit Földpát széleiken igen mállottak, belsejük üdébb, uralkodóan 
Orthoklas, alárendelten Plagioklas is. A fű- vagy kékes-zöld egynemű 
foltok és erezetek a Felsitben és a Földpátban chloritos anyag vagy 
Pinitoid lesznek s bőven fordulnak elő. 
d) Néhány regenerált Porphyrtufa. K. t. 2-568. 
42 sz. Zöld esi völgy felső része. T. 2-561. 
Tömött szálkásan törő Felsitje szürkés-zöld, vörhenyes és zöldpety- 
tyes, semmi határozott kristályos kiválással. A Felsit a lángkisérletben 
Oligokks sorbeli Földpát gyanánt viselkedett. 
Uralkodó vörhenyes áttetsző, de Opaeittől és Felsittől foltozott Fel¬ 
sit darabok és rongyok, ezek közt kisebb-nagyobb hús-vörös Orthoklas 
kristálytöredékek viztiszta igen apró Kvarcz-szemek, fűzöld Delessit 
foszlányok és felhős foltok; alárendelten erősen rozsdás Magnetit-szemek 
és néhány Pyrit szemcse is. 
4. sz (Érd. Muz. E.-gy.) Thorocz Szt.-György. Havas pataka. 
T. 2-570. 
Olajzöld fénytelen apró szemű Felsit (Oligoklas sor), fehér Földpát 
pettyek kiválással. Sósavval több ponton élénken pezseg, elég Calcit. 
Szürkés áttetsző üveges alap telve Kvarcz és Földpát szögletes tö¬ 
redékeivel, köztük sok chloritos anyag zöld foltjai elkenődve s néhány 
mállott Biotit pikkely nyoma is. 
