180 
5. sz. (Érd. Muz. E. gy.) Thoroczkó Szt.-György. Havaspa¬ 
tak. T. 2-574. 
Zöldesszürke tömött, apró pontokon csillámló kö'zet (a Felsit-Loxok- 
las sor) vörhenyes Földpát (Pertit sor) pettyekkel. 
Mikrofelsites alap folyásosan elkenve vasrozsdával és a Biotitnak 
zöldes-barna mállási terményeivel, valódi íivegbasis csak igen alárendel¬ 
ten látszix. Ezen Felsitben Ortkoklas és kevés apró Kvarcz szögletes 
töredékei vannak behintve. Magnetit helyén rozsdásfehér Leukoxén foltok. 
IV. Dioritok családja. 
Ezen kőzetcsalád az előttünk fekvő anyag után ítélve, mely 40 
külön lelhelyről való darabot foglal magában, a Hegyes Drócsa hegység 
leginkább elterjedt s legjellemzőbb kőzete, mely Lóczy térképe szerint leg¬ 
szorosabb kapcsolatban áll a már leirt Amphibol-granitokkal. Ezen kő¬ 
zet az átnézetes földtani fölvételek szerint részint mint Syenit, részint 
mint Diabas szerepel, a mennyiben mind nagyszemcsés mind aphanitos 
vagyis tömött változatok fordulnak elő belőle. Nevezetes jelenség az, 
hogy Dioritok csupán a kristályos pala hegység területén belül fordul¬ 
nak elő, a terület keleti felén ellenben, hol az úgynevezett kárpáti homokkő 
és belőle kiemelkedő mészszirtek az uralkodó képződmények, Diabas, 
Diabas-porphyrit, Melaphyr, Porphyrok és harmadkori eruptív kőzetek 
szerepelnek. Már ezen körülmény is határozottan arra mutat, hogy a 
Dioritok itten jóval idősebb kitörési képződmények, mint a másodkornak 
említett tömeges kőzetei. 
Dioritjeink összetételében a következő ásványok szerepelnek: 
1. PlagioMas leginkább hosszú táblás vagy léczalaku kristályokban, 
ritkábban különösen a tömött változatokban, csupán kristályos szemek¬ 
ben fordul elő. A kristály metszetetek, ha üdék, kivétel nélkül kitűnő 
szép ikersávokat mutatnak a keresztezett nikolok közt, s még akkor is, 
ha bomlási terményektől csaknem átlátszatlanok, az ikersávok nyomai 
feltűnnek. A szemcsés Plagioklasnál kevésbbé jól, vagy alig láthatók 
ikersávok, ezek tarka mozaik képét mutatják. A kristályokban több¬ 
nyire a hasadási irányok is feltűnnek, a legüdébbekben mind a két 
hasadási irányt (OP és ccPoo szerint) ki lehet néha venni és szögüket 
megmérni, (ha t. i. a metszet az egyenes átlóval párhuzamosan történt.) 
Azonban a kristályok sem fordulnak elő tökéletesen körülhatárolva, 
mert a hosszú metszetek végei rendesen kiévődöttek, szakadozottak. 
