182 
szerint az Amezonit sorba tartozó, tehát igen K-dus Orthoklasnak 
bizonyultak. Ebben is különben hasonló átalakulási terményeket és zár¬ 
ványokat láttam, mint a Plagioklasban. Valószínű, hogy itt Amphibol- 
granitba való átmenettel van dolgunk. 
3. Arnphibol a második legfontosabb elegyrésze a Dioritoknak, az 
átvizsgált kőzetek egyikében sem fordul elő köröskörül kiképződött kris¬ 
tályokban, hanem mindig csak oszlopmetszetekben, melyeknek végei 
szakadozottak, kirágottak, rongyosak s ilyenek mellett rendesen a leg¬ 
különbözőbb nagyságú töredékek és foszlányok, néha mikrolithok apró¬ 
ságáig, vannak elterjedve a kőzetben. Ezen körülményből arra lehet 
következtetni, hogy az Arnphibol kristályok korábban váltak ki, mint 
a Plagioklas s hogy a szívós kőzetmagmában jó ideig ide s tova mo¬ 
zogtak még, mig a kőzet megmeredt. Uralkodó szín a sárgás- vagy 
olaj-zöld, de vannak sötét fű-zöldek is és ritkábban oly világos sárgás¬ 
zöldesek, hogy más ásványnak, különösen Augitnak is lehetne tartani, 
ha egyébb tulaidonságai és összetartozása nem utalnának Amphibolra. 
Pleocliroismusa rendesen jól feltűnik, csupán a legvilágosabb metszetek¬ 
nél igen gyenge. A metszetek az üdébb Ampbibolnál mindig bírnak a 
rendes hasadási irányokkal, s mivel harántmetszet alig egy csiszolatban 
hiányzik teljesen, a hasadási szög is rendesen megmérhető. Az átala¬ 
kulást szenvedett Amphibolnál a hasad-irányok elenyésznek, de itt is 
fenmaradnak ünom párhuzamos csíkok, vagy igen finom rostos szerke¬ 
zet a korábbi hasadási irányokban. 
A mi az Arnphibol kristálytöredékeinek és foszlányainak elhelye¬ 
zését a Plagioklas kristályokhoz képest illeti, úgy azok rendesen utób¬ 
biak közé vannak ékelődve, szorulva, vagy néha egészen körülöveznek 
egy-egy Plagioklas-kristályt; ritkább eset az, hogy az Arnphibol töre¬ 
dékes kristályai a Plagioklas-kristályokkal — s ilyenkor ezek is töre¬ 
dékesek, vagy csupán kristályos szemek egyenletes szemcsés keveréket 
képezzenek. 
Az Arnphibol mállást terménye az átvizsgált kőzetekben többnyire 
valami chloritos ásványnak látszik lenni. A mállás kezdetén az Ampái¬ 
ból párhuzamos hasadási vonalait elveszti s helyette igen finom párhu¬ 
zamos rostos szerkezet jő létre, mintha egész anyaga az oszlopok hosz- 
szában finom szálakra szétválnék. Ilyenkor a sötétre fordított nikolok 
közt az interferential sziliek már nem tökéletesen egyneműek, a rostok 
tarka színekben tűnnek elő. Tökéletes átalakulás után kékes- vagy pe¬ 
dig fű-zöld, kis nagyításnál egyneműnek látszó anyag lesz belőle, mely 
erős nagyításnál összekuszált rostos- vagy pedig pikkelyes szerkezetet, 
keresztezett nikolok közt pedig halmaz polarisatiót mutat. Alsó nikol- 
