_L ZJ\J 
125. sz. Paulis, Lóczy és Báró-féle szőlőkben. T. 2-981. 
Sötét olajzöld ckloritos Amphiból és sárgás Földpát egyenletes ke¬ 
verékéből nagy táblás Plagioklas (Oligoklas-Andesin sor) kristályok 
porpbyrosan kiválva vasrozsdától az egész kőzet sárgás. 
Tejfehér kaolinos Földpát ikersávoknak csak nyomaival, Amphiból 
igen töredékes és szakadozott kristályszemek, egynemű fűzőid Ckloritos 
anyag, Magnetit alig egy szem bő rozsdától körülvéve, mely az egész 
kőzetet áthatja, Leukoxén nyoma. 
126. sz. Pa ni is, Vásárhelyi-féle szőlőben. T. 2969. 
Fehér vagy szürkés Plagioklas (Andesin-Labradorit sor) fekete zöld 
ckloritos Amphiból egyenletes keveréke. Calcitnak nyoma. Pyrit 
szemcsék. 
Erősen mállott felhős Plagioklas léczalaku metszetekben, zöldessárga 
Amphibóloszlop töredékei és fűzőid egynemű ckloritos anyag igen apró 
foszlányokban Magnetit és Pyrit jókora szemcsékben. Sósavval egy 
ponton pezség — Calcit. 
129. sz. Sólymos, Arany ági vízválasztó. Mállott kőzet. 
T. 2-963. 
Sárgás fehér mállott apró Földpát szemek és barnászöld Amphiból 
oszlopkák egyenletes keveréke, kiválóit vasrozsdától is foltos itt-ott. 
Viztiszta felsites összevissza repedezett alapban (halmaz polarisatió- 
val) Amphiból és Biotit többé-kevésbé mállott apró töredékei és fosz¬ 
lányai igen sok vasrozsdával, de semmi Magnetittel. 
130. sz. Odvos, Templom völgy. T. 2-914. 
Sárgás fehér kaolinos Földpátja Orthoklas (Amazauit sor) és Pla¬ 
gioklas és barnászöld lemezes Amphiból kissé ckloritossá válva, egy¬ 
forma mennyiségben. 
Orthoklas legnagyobb egyszerű kristálymetszetek és Plagioklas 
ikersávos kisebb metszetek, mind a kettőben elbomlás által keletkezett 
Pistazit apró sárgás szemcsék halmazaiban. Amphiból igen szép hasa- 
dékokkal biró harántmetszetekben a legfinomabb foszlányokig elaprózva. 
Ckloritos anyagnak csak nyoma. Magnetit szemcsék szélesen köriil- 
övedzve, Leukoxén felhős foltokkal és vasrozsdával. 
