191 
145. sz. Ménes, Mariza felett. T, 2 809. 
Serpentinisáltnak látszó tömör kékeszöld kőzet fénylő Chlorit pik¬ 
kelyekkel ; sósavval nem pezseg 
Zöldes áttetsző egyneműnek látszó alapja, szálas, rostos, lemezes 
szövetű és telve van szabálytalan pikkelykékkel és hálózatosán elhelye¬ 
zett Magnetit és Opacit szemcsék halmazával. Egészen a Serpentin be¬ 
nyomását teszi, de csak kis részben az, nagyobbrészt a polarisált fényre 
hat az egyneműnek látszó alap s igy inkább chloritos ásvány, mely 
az Amphiból átalakulásából lett. Biotitnak csak vörhenyes pikkelyei is 
elég gyakoriak még; egyéb nem látható. 
147. sz. Tok, nyugotra a falutól Kőbánya. T. 2-759. 
Fehér Földpát és barnászöld Amphiból egyenletes keveréke Né¬ 
hány ponton és egy repedékben erős pezsgés kiválóit Calcitra mutat. 
Hosszú b'czalaku, mállási terményektől csaknem átlátszatlan. Pla- 
gioklas kristályok és Amphiból oszlop rongyok Chlorit anyag nyo¬ 
mával, elég gyakori nagy Magnetit szemesekkel, igen alárendelten vér¬ 
piros Fe 2 0 3 foltok és pettyek. Caleit szemcsék és erek, Leukoxén 
nyoma. 
150. sz. Ménes, Nagy Határ hegy, Kladova felé. T. 2942. 
Sárgás mállóit Földpát és barnászöld chloritos Amphiból egyenletes 
keveréke, sok kiválóit vasrozsdával. 
Plagioklas apró kristály szemei, féleg viztiszták, félig változatlanok, 
sötétre állított nikolok közt vékony kristályok is láthatók, igen szétran- 
csolódott olajzöld Amphiból töredékek és foszlányok; chloritos fűzőid 
anyag az Amphiból szegélyein és sok vasrozsda folt. Néhány Magne¬ 
tit szemcse és Leukoxén körülötte 
b) Pistazitbaii dúsak Közép T. 2 - 989. 
12. sz Paul is, Baracskai szoros. T. 2-897. 
Aprószemü kőzetben telérszerü nagyszemü kőzet kiválás. A bezáró 
kőzet sárgás vagy zöldes Plagioklas, barnászöld Amphiból, és csizzöld 
Pistazit egyenletes keveréke. A telér uralkodóan Pistazit szemcsékből 
áll, melyekben testszinu Plagioklas kristályok (Andesin sor) itt-ott Am- 
phibol oszlop-rongyok és igen kevés fekete Turmalin is kiválva található. 
Földtani Közlöny VIII. évf. 14 
