193 
127. sz. Paulis. Baracska. Epidotos Diorit. T. 2*908. 
Szürkés Földpát igen apró szemcséi, alárendelten, barnás-zöld le¬ 
mezes Ampkibol oszloptöredékei bőven és csizzöld Pistazit is elég bőven 
kivehetők. 
Viztiszta mállási terményektől sűrűn pettyes Plagioklas hosszú kris¬ 
tály-metszetekben és sárgás Pistazit szemcsék, alapjában szálas, liasa- 
dékos Amphibol rongyok, barnás-sárga Biotit pikkelykék halmazai rit¬ 
kábbak; fűzőid Chlorit anyag apró foszlányokban. Magnet.it és Leukoxén 
nem láthatók, vasrozsda is kevés. 
128. sz. Paulis, Baracska Epidotos Diorit. T. 3047. 
Hasonló aprószemű kőzetnek egyik felén igen bő Pistazit szemek 
és ritkásabb Amphibol oszlopok; egy helyen nagyobb testszinű Földpát 
kristály (Oligoklas-Andesin sor) Pyrit szemek. 
Plagioklas kis részben kristályos szemcsés, nagyobb részben kivá¬ 
lót! kristályos metszetek, mállás terményektől (Epidot) homályosak; 
Amphibol mint egyebütt, részben fűzöld chloritos anyagba átmenő. 
Magnetit és Pyrit szemek gyéren, kevés vasrozsda és sok Leukoxén. 
131. sz. Odvos és Konop közt. Epidot kőzet. T. 3*27(3. 
Csizzöld aprószemű Pistazit alapon sötétzöld lemezes Amphibol 
kristály töredék kiválva, kevés vasrozsdával. 
Halmaz-polarisatiót mutató sárgás felsites Földpát alárendelten; 
kénsárga Pistazit szemek és kristály-metszetek halmaza uralkodó, meg¬ 
lehetős szabályos Amphibol metszetek elég bőven. Néhány Magnetit 
szemcse, vele Leukoxén bőven és sok vasrozsdafolt és erezet. 
132. sz. Konop D i m b u c u C o r n u vagy C. M árián. Epidotos 
kőzet. T. 3*257. 
Egészen azonos kiilemii, mint az előbbi. 
Csiszolata is majdnem teljesen ugyanazt mutatja, csupán több fel¬ 
sites Földpát látható itten. 
137. sz Kr észt aménes-Berz óva T. 2*830. 
Sárgás vagy zöldes Földpát kristályok (Üligoklas sor) részben Pista- 
zitba átmenők és olajzöld leveles Amphibol oszloptöredékek egynemű 
14* 
