194 
keveréke. A példány egyik felén uralkodó csizzökl Pistazitban ritkás 
Ampbibol kiválva. Vékony Földpátos ér is keresztül hat rajta. 
Vastag táblás kurta Plagioklas kristályok, mállás terményektől fel¬ 
hősek; Ampbibol töredezett bosszn és haránt metszetei; egynemű fiizöld 
ekloritos anyag - kevés Biotitnak nyoma. Kevés de nagy Magnetit-szemek 
az Ampbibolban és igen jelleges Leukoxén bőven. 
c) Tömörek v. Dioritapbanitok. Közép töm 2-883. 
13. sz. Monorostia völgy, régi tárna. Cbloritossá átala¬ 
kult Diorit. T. 2-688. 
Szürkés-zöld kőzet egyes nagyobb fénylő kristály-lapocskákkal 
(Plagioklas) és a mállóit helyeken tálkas Chlorit-bevonattal. Pora só¬ 
savval jól pezseg. 
Mozaikszerű tarka (keresztezett Nikolok közt) viztiszta Felsites alap¬ 
ban Plagioklas kristály-metszetek és Ortkoklas nyoma is, homályosak a 
mállási terményektől; fűzöld Cblorit, kékeszöld Delessit (sósav feloldotta) 
hálózatos erek és nagyobb foltok alakjában, Biotit pikkely igen kevés. 
Magnetit-szemek bőven a Chloritos anyagban, vasrozsda kevés, Calcit- 
szemcsék és erek elég bőven. 
27. Konop, hegynyelv a fővölgyben T, 2-832. 
Sötét szürkészöld kőzet, melyben loupéval egy szürkés fehér (Föld- 
pát) és egy lemezes zöld (Amphibol-Chlorit) ásvány kivehető. Egy apró 
szemű töredékben ezek jól vehetők ki és még nagy Pyrit részletek is. 
Pora élénken pezseg sósavval. 
Feltites alapon egyes nagyobb Plagioklas-metszetek kiválva és Calcit- 
szemek is vele. A Plagioklas sok Apatit-tűt zár magába. Sárgászöld 
Ampbibol és sok fűzöld Chlorit-foszlány gyakoriak még. Barnássárga 
Biotit ritka már. Titánvas-kristálymetszetek elég bőven és Leukoxén 
is vele. — Az apró szemcsés darabban ezeken kivid még viztiszta Kvarcz- 
szemcsék halmaza is kivehető sárga Pistazit-szemek társaságában. 
31. sz. Ménes-Világos: Chloritos-serpentinné átalakult 
Dioritaphanit. T. 2.943. 
Chlorit-palára emlékeztető kőzet, de még sötétzöld Ampbibol-lemezék 
is láthatók. 
