195 
Egynemű zöldes áttetsző alapja apolar, tehát serpentin lehetne, ezt 
azonban helyenkint nemezszeriien össznkúszált, szálas chloritos anyag 
helyettesíti, mely keresztezett nikolok közt halmaz polarisatióval hir. 
Ezekben fekete Opacit-pettyek és foltok itt-ott sűrűn vannak behintve; 
az Amphibol-oszlopok is ilyenné váltak s csak egyes üdébb foszlányok 
maradtak fenn itt-ott. 
49. sz. Kápolnás, keletre fekvő oldal völgy. T. 2.877. 
Sötétzöld tömör kőzet, szálkás töréssel, Pyrit-szemek és Chlorit- 
pikkelyek kiválással és granitos-szemcsés erekkel (Földpát és Chlorit), 
ezen Földpát a Labradorit-sorba tartozik. 
Szürkés, átlátszó felsites alapanyaga sötétre fordított nikolok közt 
tarka mozaikot mutat; a csiszolat egyik felén Plagioldas-metszetek is. 
Olajzöld Amphibol végtelenül elaprózott foszlányokban , hajszálnyi mi- 
krolithokig. Magnetit-szemek nem igen sűrűén Lcukoxén nyomaival. 
Pyrit nyoma is. 
Ide sorolandó még néhány erdélyi aphanitos közei is, u. m : 
827. sz. Vargyas: Perzsányi hegység éjsz. rész. T. 2.913. 
Sötét kékes-zöld, igen apró fehérpettyes egynemű kőzet, serpentinné- 
alakulás nyomaival. 
Mállási terményektől egészen fehér Plagioklas-metszetek és olajzöld 
Amphibol-oszloptöredékek és rongyok. Titánvas, jókora kristályos sze¬ 
mekben gyakori. Leukoxén nyoma. 
30. sz. Ditró: Orotva völgye, telér a Syenitben. T. 2.958. 
Sötét szürkezöld fénylő pontokkal és lemezkékkel (Plagioklas) sós¬ 
savval egy ponton pezseg. Calcit nyoma. 
Apró, léczalaku Plagioklasok és fűzöld Amphibol kristályos töre¬ 
dékek egyenletes keveréke, mihez elég bőven még Titánvas hosszú, 
kristályos metszetei is hozzájárulnak. Biotit és Magnetit (Iserin) szem¬ 
csék nyomai. 
39. sz. Ditró: Tászok-patak, telér a Syenitben. T. 2.968. 
Ez előbbinél nagyobb szemű , világosabb zöldesszürke. Plagioklas- 
lemezek fénylő lapjai jól kitűnnek; Pyrit-szemek is, mézsárga Titanit- 
