196 
kristálykák is elég gyakoriak. Földpátnak vékony ere vonul át a 
kőzeten. 
Apró I ’lagioklas-kristály metszetei viztiszták; fűzöld jelleges Am- 
phi bo 1 -kristőilytöredék és barnássárga Biotit-metszetek egyenlő mennyi¬ 
ségben s bőven; fűzőid Chlorit nyoma és Titánvas-kristálymetszetek és 
Iserin-szemcsék bőven. Titanit sárgás, repedezett rhombalaku metszetei 
is itt-ott. 
V. A Diabas családja. 
Ezen családhoz tartozó átvizsgált példányok általában a területnek 
Erdélylyel határos részéről vagy pedig magából Erdélyből valók s igy 
felületileg is elkiilönzötten fordulnak elő, a kristályos palahegységhez 
kötött Dioritoktól. Lóczynak előttem fekvő térképe szerint kárpátiho- 
mokkő-képződés, ezekből kibukkanó másodkori mészkőszirtek és a Me- 
laphyr van kijelölve azon területen, melyről az átvizsgált példányok va¬ 
lók; az erdélyi példányok pedig, melyek az erdélyi nmzeum-egylet gyűj¬ 
teményében vannak kiállítva, egészben véve hasonló területről, illetőleg 
a Pietrosza-hegység éjszakkeleti folytatásából, t. i. az erdélyi Ércz- 
hegységből és a tkoroczkói hegységből gy ejtettek, egynéhány példány 
pedig a perzsányi hasonló szerkezetű hegységből hozatott Herbich úr 
által Társaságukban előfordulnak az előbbiekben tárgyalt Kvarczpor- 
phyrok és a Primics György úr által korábban már megismertetett 
Diabosporphyritek és Melaphyrok, valamint a harmadkori eruptivkőze- 
tek is, melyek még tárgyaltatni fognak. 
Mindezen helyekről való Diabasjaink általában véve aprószemii 
vagy egészen tömör (aphanitos) szövetiiek és sötétzöldszinüek; ennél¬ 
fogva, kivált ha szinök is sötétszürkébe hajlott, korábban majd a Me- 
laphyrokhoz csatoltattak , majd Diorit-, majd Diabas-Aphaniteknek vé¬ 
tettek; csakis a górcsővi vizsgálat az, mely valódi természetüket két¬ 
ségtelenül föltárja. 
Lássuk itt is legelőbb azoknak ásványos elegyrészeit : 
1. Plagioldas alakra, bomlási terményeire, zárványaira és kikép¬ 
ződésre nézve egészen hasonlít a Diorit Plagioklásához. Egészen tejfe¬ 
hér, csaknem átlátszatlan metszetek még gyakoriabbak, mint ottan; 
ilyeneknél aztán a remek ikersávok nehezen vagy épen nem vehetők 
már ki , ezek rendesen halmaz polárisadét mutatnak a bomlási termé¬ 
nyek túluralkodó mennyisége miatt. Kijegült Pistazitet jelleges tulajdon¬ 
ságaival itt nem észleltem, hanem csupán tejes zavarodást, melyet erő¬ 
sebb nagyításnál nem sikerült elemeire felbontani. 
