Néhány közép- és nagyszemii példányból sikerült kiszedni Plagiok- 
last s ez Szabó módszere szerint meghatározva vagy jelleges Labrado¬ 
rénak, vagy Andesin felé hajló Labradoritnak mutatkozott. 
2. Angit vagy rendes kristálykákban vagy csupán ilyeneknek töre¬ 
dékeiben fordul elő s rendesen a plagioklas táblás vagy léczalaku kris¬ 
tályai közé szorulva található. A kristálykák makroscopice rendesen se- 
tétzöld, zöldesszürke vagy barna színűek, inkább kagylós törésű sze¬ 
mek, mint hasadási lapokkal bírók. Vékony csiszolatokban üde állapot¬ 
ban, mindig átlátszó, igen vékony zöldes, sárgás vagy fahéj barnás met¬ 
szeteket szolgáltatnak, melyek közönségesen hálómódra össze vannak re¬ 
pedezve. Pleochroismusok gyenge, sokszor alig észrevehető, de interfe- 
rential színeik sötétre fordított nikolok közt élénkek. Igen gyakran le¬ 
het igy a közönséges ikerképződést is kivenni. Zárványok közül leggya¬ 
koribbak benne a Titánvas és Magnetit kristályos metszetei és szemei, 
a melyekből rendesen vasrozsda szokott kiszivárogni és rozsdasárga vagy 
barna foltokat képezni. 
Az Angit igen gyakran a felbomlás különböző állapotait mutatja, 
mely esetben azonnal sötétebb színűvé és kevésbé átlátszóvá válik. Leg¬ 
érdekesebb elváltozása az, midőn kerülete olaj- vagy fűzöld, párhuza¬ 
mosan hasadékos vagy rostos, erősen pleochroisticus Amphibollá lesz, 
amint azt néhány nagyszemű és egy pár aprószemű példánynál is szé¬ 
lien észlelhetni volt alkalmam. Ezen Amphibolba való átmenet által 
létre jő az úgynevezett Urálit t. i. az Angit alakja az Amphibol hasa¬ 
dásával és pleochroismusával is Diabasainkban azonban ezen uralitoso- 
dás csak kezdetén van, mert a kristály-metszetek belseje mindenütt vi¬ 
lágossárgás, zöldes vagy fahéj barnás, szabálytalanul repedezett Angit, 
anyag, a pleochroismusnak alig csekély nyomával, mig az olaj- vagy 
fűzőid szegélyek a dioritos Amphibol minden tulajdonságaival bírnak. 
Különösen nevezetes és az uralitosodásra nézve jellemző a keresztezett 
nikolok közti viselkedés; mert mig az üde Augit-mag egységes élénk 
interferentia színeket mutat, addig az Uralit-anyagnak rostjai különböző, 
de kevésbé élénk színekben feltűnnek, mintha sokszoros ikerösszenövés¬ 
ben volnának a rostok; továbbá az Angit metszeteknek teljes elsötétii- 
lése a nikolmetszetekhez nézve egészen más szöglet alatt történik, mint 
az Urálit elhomályosodása. 
Az Augitnak ezen részben való uralitosodása az átvizsgált kőzet- 
példányoknak csak igen kis számánál észleltetett; ezek a részletes le¬ 
írásban külön csoportban is fognak összeállittatni. 
Ami ezen uralitos Angit makroscopos kinézését illeti, az kivált a 
nagyszemű példányoknál, feltűnően hasonlít a Diallaghoz, a mennyiben 
