198 
a sötét barnászöld vagy zöldesbarna szín közönséges, s a Diallagra jel¬ 
lemző lemezes szerkezet és gyöngyfény is mutatkozik. Növeszti a csa¬ 
lódást azon körülmény is, hogy a nagyszemü uralit-diabások törési lap¬ 
jain nemcsak az Angit Uralittá vált burka, de maga az olajzöldes, kagy¬ 
lós törésű Augit-mag is látszik, s ez feltűnően hasonlít Olivin szemek¬ 
hez, úgy hogy olivin-gabbrút vél az ember látni s makroscopice annak 
néztem is előbb ezen kőzetet. 
Az Angit további mállásánál tinóm kuszáltan rostos vagy pikkelyes 
zöld chloritos anyag jő létre, mely általában forró sósav által felbonta¬ 
tott, tehát vaschloritnál (Delessit) alig lehet egyéb. Ezen Delessit ki- 
sebb-nagyobb foltokban, foszlányokb m, néha pedig uralkodóan is a 
Plagioklas közeit hálózatosán kitöltve, általánosan el van terjedve Dia- 
basainkban s rendesen apróbb-nagyobb Magnetit-szemcséket is zár ma¬ 
gába, vagy helyettük vasrozsdától vöröses, sárgás vagy barnás foltos, 
pettyes, eres Igen gyakoriak ezen Delessit foltokban Calcit-szcmcsék és 
finom erek kiválásai is, a miről egy csepp sósavnak a csiszolatra csep- 
pentése által górcső alatt könnyen meggyőződi] tünk. 
3. Titanvas itt is főképpén a nagy és középszemű változatokban 
található, míg a 
4. Magnetit metszetek és még gyakrabban alaktalan szemek inkább 
az aphanitos kőzetekben vannak elterjedve. 
5 Leukoxén igen alárendelten fordul elő, csupán az uralitos diabá- 
sokban mutatkozik bőven s néha éppen oly gazdagon mint a Dioritekben. 
(3. Olioin szabálytalanul összerepedezett, gyengén sárgás, állátszó, 
néha csaknem víztiszta szemcsékben, melyek rozsdaveres szegélyzettel 
bírnak, meglehetősen ritkán fordul elő az átvizsgált Diabásokban. A Ba¬ 
saltok Ölivinjétől semmiben sem különbözik. 
7. Cokit mint bomlási termény makroscopice is gyakran található 
kristályos szemcsék, vékony erek vagy kérgek alakjában; górcsővileg 
rendesen a Delessitbeu keresendő és sósavval könnyen feltalálható. 
8. Pyréí-szemcsék és nagyobb kiválások is meglehetősen gyakran 
lelhetők diabasainkban s makroscopice is könnyen felismerhetők. 
9. Kvarcz csak mint utólagos, vagyis bomlási termény fordul elő, 
s makroscoposan is észlelhető szemcséket vagy ereket képez némely 
Diabasban. 
* * 
Ami ezekután ezen ásványos elegyrészek kijegülési sorát és Dia- 
basjaink górcsővi szövetét illeti, az csaknem azonos a Dioritban észlel¬ 
tekkel. A Plagioklas itt is a legjobban határolt és legnagyobb kristá- 
