199 
lyokban fordul elő s magába zárja a többi elegyrészeket mind, tehát 
legutoljára merevedett meg. Az Angit rendesen apróbb kristályai vagy 
ezek töredékei a Plagioklas-metszetek közé vannak szorulva a Magne- 
tittel vagy Titánvassal és a mállási terményekkel együtt. Ritka az az 
eset, — s ez már átmenetet képez a Diabasporpliyritekhez, — midőn 
a Földpát legnagyobb része is csupán kristályos szemekben van kiválva 
s igy mintegy Felsitet alkot, melyből tökéletes Plagioklas és Angit kris¬ 
tályok vannak mikroporphyrosan kiválva. 
A 18 lelbelyről való átvizsgált Diabasok tömörségeit is egyenkint 
meghatározva, ezekből a közép tömöttség: 2*888, tehát valamicskével 
kevesebb mint a Dioritoké (2*89); ami az Olivin-tartalmu Diabások ritka¬ 
sága és az epidotdús Dioritek gyakorisága miatt könnyen érthető 
Az ásványos szerkezetből és alárendelten a szövetből is következik 
Diabasaink következő csoportosítása: 
1. Közönséges tömör Diabasok, közéj) tömöttség . . 2 869, 9 drb. 
2. Olivin-Diabasok (aprószeműek v. tömörek) közép töm. 2 877, 3 „ 
3. Uralitos Diabasok.2*919, 
a) Nagy szeműek Közép tömöttség. 2.937, 3 ,, 
b) Aprószeműek v. tömörek, közép tömöttség ... 2 901, 3 ,. 
1. Közönséges tömött Diabások (Diabas-aphanitek) köz. töm. 2*869, 
32. sz. Dumbrovieza. Mai o m völgy. C h 1 o r i t o s D i a bas- 
ap bánit. T: 2*924. 
Tömött sötét zöldes-szürke kőzet jókora szemcsés Mészpát kiválá¬ 
sokkal. Pora jól pezseg. 
Plagioklas vékony tűalaku szürkés átlátszó jegeczekben; Augit, sár¬ 
gás repedezett oszloptöredékek, részben fű-zöld egynemű anyaggá vál¬ 
tozva, melyet sósav fölold (Delessit). Magnetit hiányzik, helyette Leuko- 
xen nyoma, Calcit, nagy szemcsées kiválások. 
43. sz. Kazanyest felett. Chloritos Diabas aphanit. 
T: 2*905. 
Hamvas-zöld igen aprószemii kőzet sok Pyrit és vasrozsda ki¬ 
válással. 
Tejfehér felhős Plagioklas hosszú kristály metszetek és átlátszó 
sárgás csaknem víztiszta repedezett Augit-kristálykák és ikrek is, fű¬ 
zöld Delessit foltok is elég gyakoriak. Jókora Titánvas kristály-met- 
