szetek sok és jelleges Leukoxénnel. Vasrozsda foltok is bőven. Calcit 
szemek itt-ott pezsgéssel feloldatnak, ha savat rácseppentünk. Pyrit 
szemek is jól kivehetők 
44. sz. Lalasinczi völgy. MállattDiabas-aphani t. 
T: 3 037. 
Tömör fénytelen, olaj-zöld kőzet, ezekben tejes Kvarcz kiválva. 
Az elegyrészek mind sárgás-zöldek s Plagioklasnak keresztül kasul 
fekvő tűalaku kristály tűiből állanak, melyek közt Augit oszlopkák és 
töredékeik kivehetők. Kvarcz erek és kiválások is láthatók. Egyéb nem 
vehető ki. 
46. sz Lalasincz, régi erdészla k. Üde Diabas-ap h a- 
nit. T: 2 923. 
Sötét zöldes-szürke igen tömött, fénytelen Aphanit, aprószemcsés 
kőzet rétegesével közepén. 
Viztiszta Plagioklas tűk, sárgás-zöld Angit szemek és apró Magne- 
tit szemcsék egyenletes sűrű keveréke, üveges hasisnak semmi nyomá¬ 
val. Leukoxén gyér nyomai. 
139. sz. Kap r u c z a - B a t ncza k ö z ö 11. M á 11 o 11 Diabas- 
a p li a n i t. T: 2-964. 
Kékes-szürke tömör kőzet, apró csillogó pontocskákkal és behintett 
Pyrit szemcsékkel és vasrozsda foltokkal 
Egyneműnek látszó viztiszta fehér pettyes Földpátja kereszt, nikolok 
közt világosan határolt Plagioklas kristály-metszetekre oszlik, melyek 
közt vasrozsdás szélű sárgás-, zöldes repedezett Angit szemek és kris¬ 
tály-metszetek és sok kuszáltan szálas fű-zöld Delessit. Igen sok apró 
Magnetit-szem kevés Pyrit is, -— mind vasrozsda által erősen festve. 
És még a következő erdélyi példány ok: 
1 • sz* T h o r o c z k ó S z t -G y ö r g y Havas patak — 31 e g 1 e- 
h e t ő s e n üde Diabas-ap h a n i t T: 2 750 
Sötét szürkés zöld, tinóm szemű kőzet csillogó tücskökkel. 
Átállási terményektől fehér-felhős Plagioklas kristály-metszetek, 
valamivel kevesebb és apróbb sárgás vagy zöldes átlátszó Augit-kris- 
tálykák, szegélyei néha fű-zöld Delessitbe átmenők, melyekből foltok 
