205 
Górcső alatt gyönyörű nagy, víztiszta Plagioldas-kristálymetszetek 
láthatók, melyekben csupán mállásszlilte fehér finom por van elhintve. 
A metszetek hosszú épszögesek keresztLil-kasul kapnak egymásba s 
keresztezett nikolok közt remek ikersávokkal bírnak. Ezen Plagioklas- 
metszetek közti hézagokba alárendelten a Diallag határozatlan metsze¬ 
tei és foszlányai vannak szorulva. Ezek barnás vagy zöldessárga szintiek, 
áttetszők, tinóm rostos és párhuzamos rovatos szerkezettel bírnak; 
pleockroismusok gyenge, sötétre állított nikolok közt zavaros, homályos 
interferentia-színeket mutatnak s elsötétedésnél a párhuzamos rovatok 
a nikolmetszetekre ferde szög alatt állanak. Mellette fűzöld Delessit- 
nek szálas, gyapjas foltjai is elég gyakoriak. Csekély mennyiségben 
feltűnik továbbá barnássárga Biotit is. Szintén gyéren elhintve láthatók 
sárgás vagy testszinű átlátszó rendetlenül repedezett szemek, melyek 
Magnetit szemcsék és vasrozsda által sűrűén környezvék s mindenben 
az Olivinnel egyeznek. Titanvasnak kristálymetszetei és Magnetit alak¬ 
talan szemei lielyenkint sűrűén vannak összehalmozva s vasrozsdával 
átlátszatlan foltokat képeznek. Leukoxénnek nyoma is látható a Titan- 
vas körül. Végre néhány borsárga metszet tán a Titanittól van. 
Erős nagyitásnát a Plagioklashan csupán Delessit foltok és foszlá¬ 
nyok láthatók a fehér alaktalan pettyek és pikkelyek mellett, melyek 
a Plagioklas bomlásának terményei s talán szintén nem egyebek kezdő 
Epidotnál V 
Ezen kőzet ennél fogva Olivingabbrónak tartandó. 
2. Az 53. sz. kőzet Go vas dia és Kaprucza között. 
Aprószemű zöld kőzet, melyben tej fehér zsirfénybe liajl(> Plagiok¬ 
las (Labradorit) és lemezes barnás-zöld Diallag kivehetők. Tömöttsége: 
2-959. 
Górcső alatt hasonló az előbbihez. A Plagioklas meglehetősen tiszta, 
fehér pettyes és felhős, de sötétre fordított nikolok közt még remek 
ikersávokat mutat. A Diallag fahéj barnás finom rostos szövetű és emel¬ 
lett a párhuzamos ikerrovatok is láthatók. Pleochroismusa erősebb mint 
az előbbinél, keresztezett nikolok közt a rostok hosszában tarka szin- 
változat látható. Mennyisége tetemesebb, mint az előbbi Gabhróban. 
Mellette fűzöld egynemű foltok és foszlányok Delessittől, alárendelt 
mennyiségben. Végre Iserinnek jókora szemei meglehetős ritkásan el¬ 
szórva Leukoxén nyomávál. 
A kőzet ezek után nem egyéb mint egyszerű Gabbró. 
