217 
jelenleg gyors emelkedésben van ; mig az artézi kutak rétegsora azt mutatja, hogy 
a harmadkorban a jelenlegi Flóra és Fauna fölíépteig is sülyedés történt ugyanitt. A 
vulkánok a mi Trachyt hegyeink kulcsát nyújtják ; az anyag a mi Andesitjeink ana¬ 
lógja, nem hiányzanak azonban a Kvarcztrachytok sem. És mindezek a harmadkori 
rétegekkel együtt — a Flyschtől és numni. rétegektől a pliocanig — bővebb tanul¬ 
mányozásra várnak.“ 
A szénsav a föld mélyében és a gyémánt képződése. 
(I)r. A. Knop: Studien über Stoffwandlungen im Mineralreiche, besonderns in Kalk- 
und Amphiboloídgesteinen. Leipzig 1873. C'ap. IX. p. 100—105,) I. B 
A legkeményebb s legnemesebb ásványnak, a gyémántnak eredetét és képző¬ 
dését még mindig rejtély fedi, és bármennyire iparkodtak is a vegyészek és a geo¬ 
lógok, eddig még sem a kísérlet, sem az észlelés nem mutatta ki ama föltételeket, me¬ 
lyek alatt a tiszta carbonium, fekete alaktalan Szén vagy hexagonos Graphit helyett 
viztiszta szabályos rendszerű gyémánt-kristály alakjában válik ki. Az elemek örö¬ 
kös alakváltozásában, mely a természet nagy műhelyében szünet nélkül foly, a gyé¬ 
mánt is csak egy állomást jelöl a carbonium kőrútjában, mivel pedig mint ezen elem¬ 
nek legállandóbb vegyét a szénsavat ismerjük, természetes, hogy a szénsav geochemiai 
sorsának kutatása a gyémántképződésnek kérdését is érinti. 
Pr. Knop A. tanárnak egy jeles munkája: „Studien über Stoffwandlungen im 
Mineralreiche," a természetben végbemenő vegyfolyamatok közül némely fontosabbat 
igen érdekesen tárgyalva, a szénsav körútját is bizonyos pontig követi. Miután az 
eddig ismert physikai s ehemiai tények alapján a szénsav geológiai szerepét illető¬ 
leg igen fontos és következtetésekben gazdag eredményekre jutott, a gyémánt kér¬ 
désében is egészen uj és valóban meglepő hypothesist állít fel. 
A munka 9. fejezete ugyanis a mészkövek alaki és anyagi átváltozását tár¬ 
gyalja, és miután Brcithaupt és Dana geológiai észleleteinek, valamint Bischof vegy¬ 
tani kiséleteinek alapján bebizonyítja, hogy a föld mélyében 200 n C-nál magasabb hő¬ 
ben, az oldatban levő kovasav a carbonat-ásványok szénsavát kiszorítja s azok aljai¬ 
val . silikátokká egyesül, hogy tehát 10,000 lábnyi mélységben, hol a hőmérséklet 
mindenesetre már 100°-ra rúg, szabad szénsavnak kell előfordulnia, a szerző igy 
folytatja: 
„Vegyük fel továbbá, hogy a szénsav 0°-nál és 37 atmosphaera nyomása alatt, 
sűrittetik és hogy ezen sűrített gáz feszülésé hőfokonkint egy-egy atmosphaerával 
nő, úgy hát ez a feszülés 100 foknál = 136 atm. Valósággal azonban a földkéreg 
oly mélységében, hol a hőség 100 fokra rúg, 300 atm. nyomása uralkodik. Ebből te¬ 
hát az következik, hogy a föld belsejének azon részében, hol a szénsavnak kovasav 
által nedves utón való kiszorítása bekövetkezik, a szénsav már csak cseppfolyó ál 
lapotban válik cl. 
Tekintve a szénsav physikai tulajdonságait, a mennyire azokat ismerjük, vala¬ 
mint a szilárd földkéreg geológiai viszonyait, okvetetleniil szabad a föld mélyében 
