221 
Nem akarok e helyt azon számos homokelőjövetelek tárgyalásába bocsátkozni, 
melyeknek Munier-Chalmas már hosszabb idő óta ilynemű keletkezést tulajdonit; 
csak arra akarok szorítkozni, hogy ama rejtélyes „kristályodon homoknak“ neve 
alatt ismeretes képződményekre utaljak, melyeknek sajátsága abban áll, hogy nem 
gurított-kopott Kvarczszemekből, hanem csupa élesen kiképződött apró Kvarczkristá- 
lyokból állnak. 
Ezen a légkülömbözőbb képletekben fellépő homok képződése eddigelé még 
épen nincsen kimagyarázva; oly kőzet, melynek porladozásából keletkezhetnék, 
épenséggel nincs, inig másrészt a homok eruptív volta támaszt talál még abban a 
körülményben is, hogy a képződmény mindig kövületeknek csaknem teljes hiányá¬ 
ban szenved. 
Ezen kristályhomok eruptív természetének kimutatása elvileg már azért 
is igen fontos volna, mert ebből az következnék, hogy mindezen esetekben nem 
egyszerűen már meglevő homoktelel epekből való homoknak (elszállítása forog fenn, 
hanem inkább az, hogy a mélységben egészen sajátszerü képződési folyamatok 
működnek, melyeknek eredményeként épen ama picziny viztiszta Kvarczkristályok 
tömegét kell tekintenünk, melyeket a források majd egészen ép, majd többé-kevésbbé 
kopott állapotban hoznak a felszínre. 
Ezen előjövetelek akaratlanul is eszünkbe juttatják a „marmarosi gyémántok" 
neve alatt ismert viztiszta Kvarczkristályokat, melyek a flysch márgáiban találtatnak, 
mig a Gránitban, Porphyrokban és Trachytokban előforduló Kvarcz csaknem kivétel 
nélkül Zsirkvarcznak tűnik fel." 
(Th. Fuchs: Sitzungsb. d. k. Akad. d. Wiss. LXXVI. B. 3. H. 1878. Oct. 
p. 467.) 1. B. 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
- Szakiilés 1878 évi jnnins hó 5-én 
(Jegyzőkönyvi kivonat.) 
1. Az első titkár bemutatja s röviden megismerteti Kürthy Sándor, ko¬ 
lozsvári egyetemi tanársegéd beküldött értekezését, mely a Hegyes-Dröcsa- 
Pietrósza hegység területén s Erdély némely más vidékén előforduló Trachyt 
kőzeteknek petrographiai leírását tartalmazza és az ápril havi szakülésen bemutatott, 
dr. Koch által beküldött értekezésnek második részét képezi. (1. a jövő számba.) 
2. Dr. Wart ha V i n c z e egy nem régen felfedezett j ó d forrás r ó 1 érte¬ 
kezik, melyre Budapest határának szélén, a soroksári Dun.aág partján akadtak, 
midőn egy már régebben ott levő kútban, melynek vize a Dunaág elzárása folytán 
apadni kezdett, mélyebbre fúrtak. A mint a fúró egy szármátkoru kemény mészkő- 
pádon áthatolt, azonnal igen erősen fölbuggyogott a viz, de a remélt ivóvíz helyett 
„használhatatlannak" tartott, erős sós ízii ásványvíz. Dr. Wartha előleges vizsgálatai 
szerint az uj forrás vize tetemes konyhasótartalom mellett sok jódot, kevés bromot 
és még szerves anyagokat és kénhydrogént is tartzlmaz Az idő rövidsége miatt a 
tökéletes mennyiségi vegyelemzés még nem készült, de a hasonnemü gyógyvizekkel 
