összehasonlitólag tett kísérletek kimutatták, hogy ezen uj forrás jódtartalma sokkal 
jelentékenyebb, mint akár a lippiki, akár a friedrichshalli híres gyógyvizeké. Ezen 
viszony feltüntetése czéljából az előadó e három vízben előidézett jódcsapodékot 
kísérletileg is bemutatja. 
Zsigmondy Vilmos hozzáteszi, hogy a kérdéses kútnak kitisztogatása és 
a fúrtlyuk szélesbitése iránt intézkedni fog, hogy ezen kétségkívül igen fontossá 
válható forrás hozzáférhetővé és használhatóvá tétessék. 
Dr. Szabó József a hollotakhoz azt a megjegyzést fűzi, hogy nem messze 
a forrás helyétől, hosszúra nyúló mélyedésben, mely egy hajdani Dunaág medrét je¬ 
löli, sűrű sókivirágzások mutatkoznak, mi valószínűleg ezen forrás földalatti érháló¬ 
zatának tulajdonítandó. 
3. Inkey Béla szép nagyszemcsés Dolerit példányait mutatatja be, melyek 
két nyugotmagyarországi Basalt-kupról, u. m. a Sághi hegyről, Vasmegyében, és a 
sopronmegyei Pálhegyről származnak, hol ez a Dolerit vastagabb-vékonyabb kőzet¬ 
tel éreket képez a sűrű Basaltban. A kőzet granitos keveréke Plagioklas-, Augit-, 
Olivin-, Titánvasérez- és Magnetit-kristályoknak, alapanyag nélkül. Vékony hosszú 
Apatit-oszlopok zárványként fordulnak elő. A Plagioklas a lángkisérleti módszer 
szerint vizsgálva, nagyobbára az Oligoklas reactióit mutatja. A barnás Augiton sa¬ 
játságos ikerszerű összenövés észlelhető, mig a sághegyi Dolerit Olivinkristályai még 
feltűnőbb kiképződéssel bírnak, a mennyiben a kristályok csőalakú, belül apró ide¬ 
gen kristálykák keverékével kitöltött oszlopokat képeznek. A Titanvasércz óriási 
(egész lí mm.-ig) átmérővel biró hatszögü táblák alakjában lép fel, melyek a dele¬ 
jes rúd által erősen vonatnak és vegyileg vizsgálva igen erős titarenactiót mutatnak. 
álivei a Doleritet alkotó ásványok ugyanazok, melyek a környező Basaltnak 
is elegyrészei, és mivel a fellépés körülményei a mellett szólnak, hogy a Dolerit 
ezeken a helyeken ugyanabból a vulkáni tűzhelyből ered, mely a tömeges Basalt- 
lávát szolgáltatta, — az előadó az általánosabb nézethez csatlakozva, a Basalt és 
Dolerit között sem anyagi sem ásványi, hanem tisztán csak a megszilárdulás körül¬ 
ményeiből megmagyarázandó szövetbeli külömbségeket talál, — Sandbergerrel szem¬ 
ben, ki a Dolerit elnevezést csakis a Titanvasat tartalmazó kőzetekre, a Bazalt ne¬ 
vet pedig csak a Magnetit-tartalmuakra alkalmaztatni óhajtja. 
4. Végre dr. W art ha V. egy új szerkezetű mérő- és nivelláló készüléket mutat 
be, mely a mellett, hogy könnyen szállítható és kezelhető a közönséges czélokra 
kívánatos pontosságot adja és igy talán a gyakorló geolognak is hasznára lehet. 
5. Stürzenbaum F. gömörmegyei szép ásványokat mutat be, melyeket dr. 
Kiss A. bányaorvos úr a nemzeti múzeumnak és részben a m. kir. földtani intézet¬ 
nek ajándékozott: köztük gyönyörű Wolnynkristályok barna vasérczszálakra felnőve, 
továbbá feltűnő szép várromszerü Limonitképződmény és gyöngyfényű Evansit. 
Stürzenbanm úr továbbá jelenti, hogy ugyancsak dr. Kiss úr, mint buzgó gyűjtő, 
kinek hosszú évi tapasztalatai az ott járt geologok által nem egy ízben felhasznál¬ 
tattak, ez alkalommal is a m. kir. földtani intézetnek egy nagyobb kőzet- és ásvány- 
gyiijteményt ajándékozott, melyet majd alkalmilag bemutatni szándékozik. 
6. A társ. I. titkár bejelenti társulati rendes tagnak Szűk ács Józsefet, 
(ajánl, Schafarzik Ferencz) ki is megválasztatott. 
