226 
folytán létrejött alak, a mit különben az a körülmény, hogy a csövek 
falait némely esetben nagyobb Angit- vagy Titán vas-kristály által eltörve 
s bezúzva találjuk, még világosabban bizonyit. Említést érdemel az is, 
hogy ama rozsdaszinö foltok, melyek az Üli viliben a kezdő mállást jelö¬ 
lik, itt rendesen a kristálycső belső falain veszik kezdetüket és a kis átló 
irányában terjednek kifelé. A két prizmalap által képzett éles szög 
rendesen sarkantyúszeríí nyúlványt mutat, melyben kedvező esetekben 
a pinakoid és prizma combinatiójának kicsinyben való ismétlődését fel¬ 
ismerhetni. 
Az Olivin kristályainak ilynemű kiképződése mindenesetre új és 
eddig nem említett esetet képvisel s legfölebb azon észlelés mellé állí¬ 
tandó, mely szerint Koksarov a Pallas-féle meteorkő Ölivinjében a fő- 
tengelylyel párhuzamosan átvonuló hajszálcsöveket látott. Hasonló ala¬ 
kokat, melyek az Augiton, Földpáton és Gránáton néha előfordulnak, Kuop 
perimo rp b o s ák-nak nevez. 
A Titanvasércz gyakran igen nagy, de mindig vékony táblá¬ 
kat képez, de minthogy ezek szorosan körül vannak nőve, rendesen 
csak törött szélű kristálylapokat látunk, melyek a vékony csiszolatban 
többé-kevésbé harántosan metszve, keskeny fekete léczek gyanánt tűn¬ 
nek fel. A táblák széleit képező rhomboederlapokat egyenesen nem 
láthatni és létezésüket csupán a lapok felületén mutatkozó háromszögű 
rovátkosság árulja el. Az ásvány élénk fémfénynyel és aczélsziirke 
színnel bir; egészen átlátszatlannak volna mondható, ha ritka esetekben 
oly finom lemezkéket nem találnánk, melyek, legalább részben, barna 
színnel áttetszővé válnak. Ezen szili, dr. Hofmann szerint, a kérdéses 
ásványra nézve jellemző és megkülönböztető jellegét képezi egyrészt a 
Magnetittel szemben, mely eddigi tapasztalataink szerint bármily apró 
részekben sem válik átlátszóvá, másrészt a vasoxyd isomorph kristály- 
táblaitól (Haematit), mely viszont könnyebben bocsátja át a fényt, de 
mindig vérpiros vagy sárgás-vörös színnel. 
Doleritünk Titanvasérczét a delejes vas erősen vonja magához és 
e tekintetben nincs különbség közte és a Magnetit között. A delej vas¬ 
sal kiválasztott érezpor, erős titán reaktiót mutat. 
Magnetit kőzetünkben rendesen előfordul, de a Titanvasércz- 
hez képest csak alárendelten szerepel; csak egy példányban, melyet a 
Sági hegy éjszaki lejtőjén törtem, a Magnetit négyzetes szemcséi a Ti- 
tanvas lemezeivel körülbelül egyenlő mennyiségben vannak elhintve. 
Hogy az alkotórészek sorát kimerítsem, szükséges még azon szá 
mos, mikroskopos kristályokat felemlítenem, melyek az által, hogy liosz- 
szú vékony oszlopok alakjában mind a többi ásványon keresztül hatol- 
