227 
nak, a magmának legelső kristályos kiválásaiként jelenkeznek. Az 
oszlopok szabályos hatszögű keresztmetszetei, melyek keresztezett nico- 
lok között forgatva sötétek maradnak, hexagonal rendszerű ásványra s 
igy valószinüleg A p a ti tr a utalnak. 
Az imént leirt kőzet, mely figyelmünket már ásványi elegyrészei¬ 
nek sajátságos kiképződése által költi fel, még érdekesebbé válik, mi¬ 
helyt előfordulásának körülményeit közelebbről megtekintjük. 
Doleritűnk mindkét leihelye, t. i. a Pál begy Sopronmegyében 
és a Sági begy Vasmegyében, szabályos alakú Bazaltkúpok, melyek, 
ha a vulkáni képződményeknek e vidéken való elterjedését szemügyre 
veszszük, mint a délbakonyi Bazaltterületnek éjszaknyugoti előőrsei tűn¬ 
nek elő. Mind a két Bazalttömeg a bakonybeli vulkánok szabályos 
alakjával bir, t. i. kerek vagy tojásdad alapon, meredek oldalakkal ki¬ 
magasló és sík tetővel végződő begyeket képezvén. Geológiai helyze¬ 
tükre nézve a kettő között az a különbség áll fenn, hogy mig a Sági 
hegy egy neogénkorú lerakodások képezte síkságból hirtelen kiemel¬ 
kedve és tufaövvel környezve, egy sekély vízben kitört vulkánnak sza¬ 
bályszerű mintáját adja, addig a Pálhegy nyilván már a neogentenger 
partján, a szárazföldön képződött; talpazatát ugyanis a Wechsel-Rozália 
palahegységnek egyik keleti nyúlványa képezi, mely Sopronmegyében 
Kariétól Péterfalváig a magyar területre átcsap és itt csakhamar a har¬ 
madkori lerakodások alá siilyed. Ezen ősképződmény e helyt Gneiss, 
Kvarcit, Csillám- és Amphibolpalának váltakozó rétegeiből áll. A hegy¬ 
ség szerkezete arra mutat, hogy a Pálhegy Bazaltja épen egy vetődés! 
hasadékon keresztül nyomult fei, mert ha a rétegek dőlésirányában, 
t. i. ÉK-ről DNy-ra haladunk, azt látjuk, hogy épen a Bazalt képezi a 
határt, melyen túl a rétegsorozat: Gneiss, Amphibol és Chloritpalával 
és Csillámpala ismétlődik. 
Kelet felé a palahegység gyors lejtéssel végződik és szármát ka¬ 
vicslerakodások alatt eltűnik, melyet viszont egy félmértföld távolság¬ 
ban más congeria emeletbeli lerakodások borítanak. A Pálhegy tehát 
szárazföldön ugyan, de csaknem közvetlenül a congeria vizek partján 
tört ki mint vulkán. 
A kőzettani külömbség e két hegy Bazaltja között nem oly jelen 
tékeny mint első pillantásra vélhetnők. A Pálhegy kőzete sűrű fekete 
Bazalt, mely csak helyeukint, a kúpon, válik egy kissé hólyagossá, de 
rendesen egyöntetű és tömöttnek mondható, bélszövetre nézve pedig fel¬ 
tűnő változatokat egyáltalában nem mutat. A Sági hegy Bazaltja jóval 
világosabb színű és durvább szövetű, úgy, hogy talán inkább Aname- 
sitnek volna nevezhető, mivel benne a feltűnő számos és nagy Olivin- 
