231 
tályrendszerbeli különbség van, mely tehát a képződés viszonyaiból ma¬ 
gyarázandó dimorphismus példáját adja. Teljes jogunk van tehát a Do 
lent nevet a szokásos értelemben csupán szövetbeli válfaj megjelölésére 
használni. De ha Sandberger értelmében ezt a nevet csak oly ásvány- 
vegyülékre alkalmazzuk, a szövetre való tekintet nélkül, mely Plagioclas, 
Angit, Olivin és Titanvasérczből áll, és mint ilyen, geológiai tekintetben 
is, azaz képződését és előfordulását tekintve, bizonyos ellentétben áll 
a Magnetittartalmú Bazaltokkal, akkor, a mi esetünkben, azt a hibát 
követnők el, hogy egy helybeli és épen nem állandó moditicatióra oly 
nevet alkalmazunk, mely Haiiy értelmében, ki azt legelőször alkalmazta 
egy typicusan durvaszemü, de különben a Bazalttal egyanyagú kőzetet 
illet. A fentebb leirt előfordulás pedig azt mutatja, hogy abból az anyag¬ 
ból, mely valódi Bazaltsziklákat alkot, bizonyos körülmények között 
valóságos Dolerit is képződhetik, és hogy ennélfogva a Dolerit név szö¬ 
vetbeli különbségre igenis, de anyagi változatra helytelenül alkalmazható. 
Megjegyzések a dobsinai „Zöldkőről". 
Ilr. Posewitz Tivadartól. 
(Előadatott a földtani társulat május lió B án tartott szakülésén.) 
A Dobsinai kobalt és nikelérczek anyakőzete tudvalevőleg bizo 
nyos feketés-zöldes kőzet, melyet az ottani bányászok zöldkőnek nevez¬ 
nek és a tudomány eddig „Gabbro“ név alatt ismert. A mint Ilauer 
geológiája említi, azt tartják, hogy ezen zöldkő fekíijén, t. i a zöld 
palán áthat és benne mint eruptív kőzet viselkedik. Az idevágó iroda¬ 
lomból azonban kitűnik, hogy a zöldkőnek a zöld palákhoz való viszo¬ 
nya még nincsen egészen lei dérit ve • ez pedig a zöldkő természetéről 
szóló kérdésre lényeges befolyással van. 
A vastagrétegű zöld palák, melyeket devoniaknak tartanak, Dob- 
sinától Göllnitz tájékáig vonulnak; bennük szemcsés kőzetek lépnek 
föl helyenként, u. m. Göllnitz vidékén, egy pár ponton, valamint Dob- 
sinánál is. 
A zöldkőről (Euphotide granitoide) és a zöld paláról (Euphotide 
schistoide) már Ben dánt tesz említést*: szerinte e két kőzet petro- 
graphiailag egyenlő és csak szövetben különbözik egymástól; a zöld 
* Beudant: „Voyage miueralogique en Hongrie". 1818. III. köt. 
