233 
Szintúgy áll a dolog a szemcsés kőzettel Dobsinánál, melyet ed¬ 
dig Gabbrónak néztek, mely azonban a górcsővi vizsgálat szerint sem 
egyéb mint Diorit, még pedig Kvarcdiorit. 
Ezen zöldkő, mind szövetre nézve, mind alkotó részeinek keveré¬ 
két illetőleg, nagyon váltakozó. Némely helyen egészen sűrű, úgy, hogy 
a sűrű paláktól meg nem különböztethető, a mint a fentnevezetf szer¬ 
zők is említik. Más helyt igen űnomszemű, úgy, hogy alkotó részeit 
ki nem vehetjük ; de viszont helyenkint középszemcsés szövetet vesz 
fel, melyben az egyes ásványok meghatározhatók. 
A kőzetet a következő ásványok alkotják : világos szürke Föhl- 
pát, mely nagyobbrészt szemek, de némelykor kristályok alakjában is 
fellép, üvegfényű és fénytelen törésű; továbbá zsirfényű és kagylós tö¬ 
résű szürkés szemek Kvarc. Ezek közé egy sötétzöld vagy feketés 
ásvány vegyül, mely tisztán hasad és gyenge fémfénynyel bir: ez 
Amphibol. Az utóbbit, úgy látszik, helyenkint fekete csillám pótolja, 
melynek pikkelyei mindig ott lépnek fel legsűrűbben, hol az Amphibol 
csak ritkásan fejlődött ki, ellenben egészen visszaszoríttatnak ott, hol 
nagyobb mennyiségű Amphibol mutatkozik. A Csillámot és az Amphi 
bolt gyakran bizonyos szürkészöld szegély övedzi, mely bizonyára 
chloritos anyagnak tekintendő. Mint járulékos elegyrész, helyenkint 
roppant mennyiségben, vaskovand mutatkozik, egyes darabokban mint 
sűrű impregnatio. 
Ezen ásványoknak egymáshoz való viszonya ép oly gyakran 
változik, mint a kőzet szövete. Majd a Földpát uralkodik, mely eset- 
bén a kőzet rendesen szemcsésebb és világosabb; majd túlnyomókká 
lesznek a sötét ásványok, a Csillám és az Amphibol ilyenkor a kőzet 
szövete a palásba hajlik és színe elsötétedik. Gyakran csoportokba 
egyesülnek a különböző ásványok, a mint egyes kézi példányokon is 
kivehető. 
A górcsövi vizsgálat eredményei a következők : a szövet mikro- 
krystallin. A kőzetalkotó ásványok ezek: Földpát, Amphibol, Kvarc, 
Magnetit, Chlorit mint mállási termény, helyenkint Magnesiacsillám 
mint az Amphibol helyettesítője. 
A mi a Földpátót illeti, ez rendesen már igen mállott és homá¬ 
lyos anyaggá átalakult. Ennélfogva a legtöbb vékony csiszolatban nem 
is sikerült észrevenni, váljon Plagioklas vagy Orthoklaszszal van-e dol¬ 
gunk ; mégis sikerült egy csiszolatot készítenem, melyben a homályos 
földpátanyagban a jellemző ikerrovátkosságot, többé-kevésbé tisztán, 
majdnem mindenütt észre venni lehetett; a Földpát tehát Plagioklas. 
A Plagioklas túlnyomókig csak kristályos szemcséket képez, me- 
