242 
hegyek majdnem mindegyike egy-egy külön vulkáni kitörés helyét je¬ 
löli, mely kitörés aránylag csak rövid ideig tarthatott és ritkán vagy 
sohasem ismétlődvén, egyszerre szolgáltatta az összes anyagot, melyből 
a hegy áll. Az egyes eruptiók helyeinek elrendezésében kitűnő szabá¬ 
lyosság és az alaphegység törésvonalaival való összhangzás nyilatko¬ 
zik, melynek feltüntetésére a munkához mellékelt térkép szolgál:' ezen 
látjuk, hogy a vulkánok bizonyos egyenes vonalok szerint sorakoznak, 
melyeknek egy csoportja úgy egymás között, mint az alaphegység csa¬ 
pásirányával párhuzamosan haladnak, mig más vonalok ezen főirányra 
többé kevésbé függélyesen állnak; a két nembeli vonalok keresztezésén 
találjuk a terület legtömegesebb kitöréseit, p. o. a Kabhegyet, az Agár¬ 
tetőt, ^Somlyót, Badacsont stb.; a vonalok végein pedig a vulkáni erők¬ 
nek csekélyebb nyilvánulásaiként rendesen csak tufadombok emelkednek. 
Nem kevésbé érdekesek a hegyek tektonikája körül [tett vizsgá¬ 
latok és a megfigyelt jelenségek magyarázása, mely részint a vulkáni 
kitörés menetéből, részint a vidék későbbi degradatiójából indul ki. A 
tufák mindenütt előbb képződtek, mint a tömeges lávák kitörései : ott 
tehát, hol e két vulkáni képződmény együtt előfordul, a tömeges Bazalt 
mindig a hegykúpot képezi és a karimaalakú tufakoszorúra támaszko¬ 
dik: ilyenek p. o. Badacson, Sz.-György, Somlyó, Ságh szép szabályos 
kúphegyei. A hol pedig a kitörés csak tufaképződésre szorítkozott, he¬ 
lyenként meg igen szép kráteralakú körsánczokat hozott létre, p. o. 
Sittke mellett, vagy a tihanyi félszigeten, melyekben a vulkáni vidéke¬ 
ken előforduló kerek tavak példányait látnék, ha mesterségesen le nem 
csapoltattak volna. Az ilyen tufaképletek sajátságos szerkezete, t. i. a 
rétegeknek a központ felé irányodott dőlése, szép magyarázatot nyer 
az altalaj laza minőségében és az abban — Fuchs elmélete szerint 
— szükségképen bekövetkezett tömegmozgásokban. 
Végre a vulkáni termények belső minőségére áttérve, a szerző 
először a tufaanyagok szövetét, a vulkáni bombák szerkezetét és kelet¬ 
kezését, valamint a tufák vendégzárványait Írja le, azután a Bazaltlávák 
kitl- és bélszövetét az első részben előadott részletes vizsgálatok alap¬ 
ján általánosságban összeállítván, egyrészt a délbakonyi Bazaltok össze¬ 
tételének általános összhangzására utal, másrészt a kőzet módosulato¬ 
kat kétféle alap szerint osztályozza : először a fentebb említett különb¬ 
ség szerint, mely majd a Magnetit, majd az Ilmenit túlnyomóságában 
nyilvánul: Magnetitbazalt, Ilmenitbazalt és vegyes természetű Bazalt; 
másrészt a szövetben, az tivegbasis mennyiségében stb. nyilvánuló kép¬ 
ződésbeli különbözetek szerint. Mindezen módosulatok egy közös mag¬ 
mából keletkezhettek és keletkezésük csak a kitörés és megmerevülés 
