244 
35. Cleveit (A. E. No rd en s k i öld. Verh. d. geol. Ver. in 
Stockholm. Bd. IV. No. 1. p. 28—32.). Kristályrendszere a szabályos, 
de kristályai (<xO co ; 0, ccO,) igen ritkák, leginkább szemek alak¬ 
jában fordul elő egy piszkosbarna Földpátban, melynek repedéseit urán- 
ocker borítja. Kern. 5‘5, fajs. 7'49. Karcza feketés barna, át nem 
látszó, vasfekete, homályos és kevéssé fénylő. Sósavval kezelve chlór- 
ólom kiválasztása mellett zöld oldatot nyerünk, mely salétromsav hozzá¬ 
adása után sárga lesz. A forrasztócső előtt nem ömlik, üvegcsőben 
vizet ad, fosforsóval sötétzöld gyöngyöt ad, mely nehezen sárgává oxy- 
dálódik; szódával szénen ömlesztve ólomszemet és kevés ólomverődéket 
nyerünk. Vegyi alkotása G. Lindstroem elemezése szerint a következő : 
Uranoxyd . . . . 
Uranoxydul . . . 
Olomoxyd .... 
Vasoxyd .... 
Ytterföld . . . . 
Erbinföld .... 
Ceritoxyd .... 
Agyagföld . . . 
Mészföld .... 
Magnézia .... 
Víz és kevés szénsav 
Oldhatlan maradék 
40-60 
2307 
1092 
1-02 
2-25 
4-60 
0 86 
0-14 
4-96 
234 
10075 
A víztartalomból kiderül, hogy a kiválasztott anyag nem volt többé 
teljesen ép. A mészföld és magnézia Carbonát zárványokból származnak, 
melyeknek levonása után azon föltevéssel, hogy 3 aequ. agyagföld 
2 aequ. sesquioxydot helyettesit, Nordenskiöld a következő képletet ál¬ 
lítja fel: 
(UO, Pb.O) (U 2 0 3 , FeA, Y 2 0 3 , Er 2 0 3 , Ce 2 0 3 , Th0 2 ) + H 2 0. 
E szerint a Cleveit a Spinellcsoportnak egy új tagja, mely vizföl- 
vétel által egy kissé elváltozott. Kisérő ásványai: Orthit, Fergusonit, Tkorit, 
Calcit, Uranocker, Yttrogummit és más ritka, még határozatlan ásvá 
nyok. Leihelye Garta, Arendal mellett. 
Az Yttrogummit Nordenskiöld szerint a Cleveit elmállásának 
végső terméke. Szurokfényű, fekete sárgaszinű ; áttetsző. Tartalmaz vi¬ 
zet, ytterföldet uranoxydot. Ivem. 5, törése kagylós és polarizáló inikros- 
kópban homogén s anisotrop. 
36. Leidyit. (Georg K ö n i g. Proceed. of the Acad. of nat. 
