252 
ződményei közül a Kvarcnak több válfajain kívül, Pyrit, Limonit, Cal- 
cit, Epidot, Kaolin, Heulandit és Chlorit idéztetnek. 
A munka második részében dr. Koch tanár úr a megelőző feje¬ 
zetekben kimutatott 4 Trachyttypust mint külön-külön képleteket tár¬ 
gyalja és földtani állásukat, korukat és egymáshoz való viszonyukat 
magyarázza. 
A kovasavban leggazdagabb kőzetek, az Orthoklas-Kvarc-Trachytok, 
csak kisebb kitörések és telérek alakjában lépnek fel a Vlegyásza 
Trachytterületén. A legnagyobb tért a Kvarc-Andesitek foglalják el, 
melyek sokféle szövetbeli változatokban az egész Vlegyásza hegytömeg 
zömét képezik és még a környező palák köze is sugárszerűen benyo¬ 
mulnak. Felette érdekes a szerzőnek azon észlelése, hogy a Kvarc- 
Andesitek csoportjában a szövet minősége a hegy szerkezetében elfog¬ 
lalt állásától oly módon függ, hogy a legmélyebb részekben kiválóan 
granitoporphyros Dacitok uralkodnak, a magaslatokon pedig rendes 
porphyros kőzet, mig a Vlegyásza kúpkőzete rhyolitos minőségű Kvarc- 
Andesit, mely azonban ENy felé több keskeny ágban a völgybe is le¬ 
bocsátkozik. A zöldkőnemű Kvarc-Andesit az egész tömeg keleti szé¬ 
lén lép fel. A különféle változatok egymásba fokozatosan átmennek 
és nincs ok, melynél fogva külön-külön kitöréseknek kellene őket tulaj¬ 
donítani; a szövet különféle kiképződése tehát itt is valószínűleg a ki¬ 
hűlés és megmereviilés lasúbb-gyorsabb menete által jött létre. A zöld¬ 
kő-módosulat leginkább csak a központi tömeg szélén és egyes telérek- 
ben mutatkozik; valószínű hogy képződése a solfatárák hatásának tulaj¬ 
donítandó. A Dacitok után a kvarcmentes Andesitek sorakoznak, me¬ 
lyek azonban csekélyebb elterjedésben, csak négy párhuzamos vonulat¬ 
ban a Vlegyásza főtömegétől D-re találhatók. A legbasicusabb kőze¬ 
tek, a Labrador Augit-Trachyt, szintén csak egyes szűkebb körű kitö¬ 
résekben szerepelnek. E négy Trachytképletnek egymáshoz való vi¬ 
szonya a meglevő feltárásokból nem elég tisztán vehető ki, és igy a 
szerzőnek feltevése, hogy az eruptiók sorrendje a kőzetek csökkenő 
kovasavtartalmával egészben összevág, csak más vidékeken szerzett 
tapasztalatok átvitelén alapul. Ellenben ha a Trachytképződményt mint 
egészet tekintetbe veszsziik, a vidék tektonikája a kitörés korszakára 
nézve is némi felvilágosítást nyújt. Az eruptív kőzet, t i. itt mindenütt 
a főtömeg körül telérszerűleg nyomult be az alapkőzet — nagyobb¬ 
részt kristályos palák — repedéseibe és igy gyakran a rétegcsapással 
párhuzamos Dyckokat képez. Valószínű tehát, hogy a Trachyt feltódu- 
lása időszerint összeesik ama tömegmozgással, mely az eredeti talaj 
feldarabolását és zavargását okozta. Azt pedig a vidék hegyszerkezete 
