254 
három világ-szigetet s két szárazulatot ismerne. E világszigetek vol 
nának Amerika, az ó-világ és Austrália, a szárazulatok ellenben Grönland 
és a Sir James Ross által felfedezett Victoria föld, ha ugyanis a déli 
sarknál lévő szárazulatok egyátalában bírnak oly térfogattal, hogy túl¬ 
zás nélkül szárazföldekül tekinthetők. 
A szárazföld közelében lévő szigetek különböző eredete jellegükből 
oly világosan kivehető, miszerint nem nagy gyakorlottságot tételez fel 
mindazon szigeteket, melyek nem mások, mint az elmállott mart törme¬ 
lékének föltorlódásai, azonnal megkülönböztetni oly szigetektől, melyek úgy 
keletkeztek, hogy a szárazföld szélén történt siilyedés és a tenger kiön¬ 
tése folytán kisebb vagy nagyobb darabok a főtömegtől elszakadtak. 
Ha mar ts zi gete kn ek kizárólag csak azokat nevezzük, melyek 
emelés közben légkörünk romboló erői által a meredek partokon mint 
töredékek váltak le, akkor e képződményekkel, csak magas szélességek 
alatt találkozunk, mert a két félgömb egyikén sem lépik át a 40-dik 
fokot. A legjellemzőbb eféle jelenségeket az’orosz- és brit-éjszakamerika 
csendes tengeri partjai sziget-födte területén, Patagónia szaggatott nyu¬ 
gati szélén, a Davids útban Grönland partja mellett, és Norvégia, vala- 
lamint Skócia nyugati partján találjuk. Sem az ázsiai, sem az afrikai, 
sem pedig az austráliai martok nincsenek fjordok által megszaggatva, 
vagy ollóalakú szigetekkel borítva. 
Eredetüket illetőleg igen különbözők, s tagoltságuk, valamint 
nagyságuk által a velők való Összetévesztés ellen biztositvák az oly 
szigetek, melyek a szárazföldtől helyi sülyedés folytán szakadtak el. 
Az ily szigetkeletkezés ismérvei legtisztábban Nagy-Britannia és Irlan- 
don mutatkoznak. A brit szigetek Európához tartoznak, mely Irlandtól 
nyugotra rohamosan ereszkedik az ottani tenger mélyébe, úgy, hogy az 
Óceán az éj szaki tenger területét dönthette, s egy behatoló ág, a La 
Manche csatorna által a brit szigeteket a szárazföldtől elkülöníthette. Ez, 
földtanilag szólva, nem rég történt; mert a brit szigeteken mindazon 
európai buja növények és vad állatok megvannak, melyek az éghajlat 
folytán odatartoznak.* Skócia keleti partjának növényzete hasonlít némi¬ 
leg a norvégjaihoz, Anglia keleti pártjáé a némethez, Anglia és Irland 
déli része növényzete a franczia és éjszak spanyoléhoz; szóval, ha a 
* Charles Martins szerint a nagy-brittanniai szigeteken két amerikai növény, Erio- 
caulou septangulare és Spiranthes cernua is előfordul. (Revue des deux Mondes 1870. 
Tóm 85. p. 645.) Ezen jelenség magyarázatául emlékezzünk vissza csak, a történetileg 
hitelesitett vízkor (Wasserpest) elterjedésére, s a mint ez, úgy e két édesvízi növény 
is, az atlanti tengeren át észrevétlenül becsúszhatott. 
