2(38 
Ha Éjszakamerika és Irland, valamint Guinea és Nyugat-India 
közt az egész vonalon, körülbelül 70 mértföldnyi távolságban ez utóbbi¬ 
tól egy oly hegyláncz, minő a Kaukauzus vagy az Alpok, vagy a Szikla¬ 
hegységek feküdnének, akkor csúcsainak szigetekként ki kellene álla¬ 
mok. Midőn az óceáni szigeteket vizsgáltuk, csak Uj-Caledoniát és a 
Seycheüákat találtuk nem vulkáni és nem korall eredetiteknek, de mind- 
ekettot az egykori szárazföldek valószínű maradványainak ismertük föl; 
ezeken kiviil azonban nincsenek oly szigetek, melyeket a tengeri be¬ 
gyek levegőre kinyúló csúcsainak tarthatnánk, ha csak a korallszigetek 
cordilleraszerű sorára nem gondolunk, melyekről azonban tudjuk : álla¬ 
tok építették. Ha meggondoljuk, hogy a világszigetek zárt tömegekben 
lépnek fel, hogy a száraz föld az éjszaki félgömbön van felhalmozódva s 
nagy csúcsokkal nyúlik le délnek ; tekintetbe véve azon körülményt is, 
hogy a szárazföldek nyugoti és keleti óceáni partjain valamennyi félszi¬ 
get délnek és nem éjszaknak irányul; akkor kénytelenek vagyunk azon 
véleménynek helyt adni, hogy a jelenlegi világszigetek emelése egy 
középpontban indult meg és állandóan éjszak és nyugat felé haladván, 
folyton gyarapítja a mai szárazulatokat, és dúsan kárpótolja áma vesztesé¬ 
get, melyet százados sülyedés netalán egyes helyeken okozott, hogy 
az emelkedés mindég a szárazföldtől indult ki és a tenger alatt folyta¬ 
tódott, nem pedig megfordítva. 
Sok itten először kimondott állításra elégséges bizonyítékokat csak 
akkor fogunk találni, ha a szigetek szerves termékeit, t. i. állat és 
növényeit az összefüggő szárazföldéivel össze fogtuk hasonlítani. Akkor 
aztán az is ki fog tűnni, hogy e szigeteken lakó teremtményeken egy 
különös végzet nyugszik, mely nemcsak physikai külsejükre szorítko¬ 
zik, hanem a lakók történeti sorsát, erkölcseit és nyelvét is befo¬ 
lyásolja. ( H . Gy.) 
