272 
A tetőcskei és nyergeshegyi közetek továbbá minden bizonynyal 
a triászhoz számíthatók és nagyjában három különböző rétegből 
állanak. 
1. A legalsóbb réteget képezik a jelleges vörös és szürkevörös 
csillámos werfeni palák (1. az ábrán 3. sz. alatt), melyek a Nyerges¬ 
hegy keleti véglejtőjén (a vasúti állomás átellenében) észlelhetők és 
melyekről feltehető, hogy közvetlenül az őspalákon nyugszanak. Az álta¬ 
lam már 1877-ben és Stürzenbaum József geologúr által 1878 bán ezen a 
leihelyen talált kövületek bebizonyították, hogy ezen legalsóbb vörös¬ 
palák azonosak a dernői hasonló werfeni palákkal, melyeket egyéb 
iránt Stur is emlit Rekenyéről és Dernőről. (Jahrb. d. geol. R. A. 
1869. p. 411.) 
E jelleges palák K.—Ny. irányban csapnak és délfelé dőlnek, 
bgyanily fekvésben nyugszanak ezeken 
2. nagy kiterjedésben meszes, sárga és kékesszinü, részint homo¬ 
kos palák, melyek a Tetőcske legmagasabb kúpját is képezik. (3! szint.). 
Ezen palák 
3. fedve vannak sárgaszinü homokdús palák által (3 3 ) kisérve egy 
kék sajátszerü mészkő pádtól (3 2 ) a feküben, részint fedőben. Ezen réte¬ 
gek egy a Baki malom szénarakodója átellenében létező kőtörésbeu 
(b leihely) közvetlen a Sajó mellett szépen vannak feltárva. 
Berzétén a Genisspatak medrében, a gencsi malom és Máriássy 
Kálmán-féle majortól kb. 200 m.-nyi távolságban feltaláltam ezen réte¬ 
gekhez hasonló, de világosabb szinü sárgás homokkő- és palarétegeket 
számos maradványokkal. 
A sárga homokpalarétegen itt fekete é3 világosabb szinü tályag- 
réteg közt két vékony szalag Lignit (1) is észlelhető, fedve durva 
kavicstól. 
Ezen leletekből nézetem szerint az következik: 
1. hogy a Tetőcske és Nyergeshegyi kőzetek nem tartoznak a 
kőszénkorszakba, hanem az alsó triászhoz, 
