317 
Syenit nem más, mint Kvarczdiorit alárendelt Orthoklastartalommal, plu- 
tói, azaz (?) harmadkoreló'tti kőzet 3. A selmeczi u. n. Zöldkőporphyr 
Zöldkőtrachyt, Propylit nem más, mint Diabas, korára nézve szintén 
harmadkorelőtti, de a Kvarczdioritnál tiatalabb. Ez a két kőzet (valamint 
a vihnyei völgy Gnei«znemű kőzete) zárja magában a nemes telér- 
rendszert. 4. A selmeczvidéki harmadkorbeli eruptivkőzetek, az Andesi- 
tek s Rhyolithok, melyekhez terjedelmes conglomerát és tufatömegek 
csatlakoznak, semminemű közelebb viszonyban nincsenek a karmadkor- 
előtti eruptív kőzetekkel és érczteléreket nem tartalmaznak. 
A szerző ezen tételeket nem akarja mint végleges eredményeket 
odaállítani, hanem csak mint saját észleleteiből leszármaztatott nézete¬ 
ket a szakemberek figyelmébe ajánlani. 
Hogy a hodrusi kőzetre, melynek földpátja túlnyomólag Plagio- 
klas, még pedig v. Rath szerint Andesin, a Syenit név helytelenül van 
alkalmazva, az már többször kimondatott és a mennyiben csak a kőzet 
ásványi összetételére tekintünk, a Kvarczdiorit elnevezése ellen nem le¬ 
het kifogás. Tekintettel a bár alárendelt, de soha sem hiányzó Ortho- 
klasra, a kőzet Tonalitnak is volna nevezhető, a mint a szerző, Judd 
urra hivatkozva, megjegyzi. Egyébiránt a hodrusi u n Syenitnek leg¬ 
közelebbi rokona a bánság eruptív kőzetei között található. 
Kissé nehezebb a selmeczi Propylitnek a Diabasok családjába 
való helyezését igazolni. Azonban a szerző vizsgálataiból kiderül, hogy 
ezen „Zöldkőben^ az Angit, mint eredeti alkatrész, nagy szerepet visz, 
és habár elmállott és elváltozott állapotban, mégis mindig feltalálható: 
igy tehát a selmeczi Propylit egy Augit-Amphiból kőzet és mivel egész 
kiképződése inkább a porphyrszerü Diabasok jellegeinek felel meg, 
ezen elnevezés ellen csakis geológiai okoknál fogva lehet kifogást tenni, 
ha t. i. a kőzet harmadkori eredetét vesszük fel. Ámde ezen állítás be¬ 
bizonyítását a szerzőnek nem sikerült a meglevő irodalomban találni 
és azért igen kívánatosnak tartja, hogy ezen fölötte fontos kérdés újabb 
elfogulatlan kutatás tárgyává tétessék. 
Ezekkel szemben legyen szabad dr. Szabó J. úr legújabb vizsgá¬ 
lataira utalnunk, melyekből nem csak a zöldkőnek, de hodrusi Syenit¬ 
nek is szoros genetikai összefüggése a vidék harmadkori vulkáni kőze¬ 
teivel kiderülni látszik (1. Földt. Közlöny 1878.). Egyébiránt Rath úr 
tüzetesen megjegyzi, hogy a Propylit geológiai korát illető kételyei 
egyelőre csakis a selmeczvidéki „Zöldkőre^ vonatkoznak. 
I. B. 
