318 
Dr. E. Tietze: Das Petroleum-Vorkommen von Dragomér 
in dér Marmaros. 
(Verhandl. cl. k. k. geol. Reichsanst.■ 1868. p. 322.) 
Magyarország éjszakkeleti megyéiben a kőolajnak s gyantának 
számos lelhelyét ismerjük, melyek hosszú vonulatban sorakoznak az u. 
n. Erdős Kárpátok innenső lejtőjének hosszában ép úgy mint a túlsó 
lejtőn az ismeretes gácsországi petroleumforrások. E két vonulatnak 
geológiai összetartozását már több év előtt kimutatta Gesell Sándor úr 
(1. Földtani Közlöny V. köt. 21. 1. s. k.). Az értekezéséhez csatolt tér¬ 
képen kitűnik, hogy a magyarországi vonulatnak legdélibb pontja Mar 
marosmegyébe esik, közel Erdély határához, Dragomerfalu környékére, 
mely vidék petroleumforrásairól már Hauer s Richtliofen felvételi jelen¬ 
téseiben (Jahrbuch dér k. k. geol. Reichsanstalt, 1859. 459. 1.) teszen 
említést. 
A folyó év nyarán dr. Tietze úrnak alkalma volt ezen magyaror¬ 
szági lelhelyet meglátogatni és a galicziai előj övetekkel, melyek több¬ 
évi működésének területébe estek, összehasonlítani. Tietze úr arról győ¬ 
ződött meg, hogy Dragomér tájékán, az Iza folyó bal partján, a miocén 
korú sóképlet ugyanoly jelleges minőségben lép fel, mint a Kárpátok 
éjszaki lejtőjén. A kőolaj pedig, valamint Galicziában, Boryslaw, Tru- 
scaviecz, Solotwyna és Lazin körül, úgy itt is e z e n rétegekből fakad 
és a trachittufákkal, melyek e vidéken, p. o. Szellistyénél szintén tel¬ 
iépnek, a petróleum előjövetele semmi összeköttetésben sincs. 
A sóképlet váltakozva világosszürke agyagból és homokos-agy a 
gos márgarétegekből áll, gypszbehelyezkedésekkel és vékony homokkő- 
közfekvetekkel. Egy helyt, Klemeniászától D-re, palák lépnek fel, me¬ 
lyek részben a Menilitpalák jellegeit viselik; kétségkívül ezek is csak 
alárendelt közfekvetet képeznek. A sóképlet rétegeinek általános csa¬ 
pásiránya Ny É-Ny - KDK, dőlésük egészen É, illetőleg ÉK. Fent a he¬ 
gyeken Kárpáthomokkő mutatkozik, mely itt, Hauer és Richthofen sze¬ 
rint az eocén képlet tagját képezi. 
Kőolajnak s földgyantának nyomai e vidék számos pontjain talál¬ 
hatók. Sőt mondhatni, hogy a talaj itt annyira van petróleummal át¬ 
áztatva, hogy az Iza folyó kavicslerakodásaiban csak felületes kotrás is 
annak kimutatására vezet. 
Ha ezen kincs kiaknázásara tett eddigi kísérletek még nem ve¬ 
zettek fényes eredményre, ebből nem a telep szegénységére, hanem csak 
