319 
az eddigi feltárások elégtelen voltára kell következtetni. A szerző né 
zete szerint a természeti viszonyok itt olyanok, hogy szép reménységre 
teljesen jogosítanak s a munkálatok folytatásától mind nagyobb meuy- 
nyiségii, mind jobb minőségű termény várható. Ez nevezetesen egy Kle- 
meniászánál lemélyesztett kutatóaknára vonatkozik, mely a szerzőnek 
ottléte idejében a 27 ölet érte volt el és eddig ugyan nem a legjobb 
minőségű anyagot szolgáltatta, de akkor már sósvizii forrásokra akadt, 
mi már petroleumelőjöveteleknél jó jelnek vétetik. Még nagyobb re¬ 
ménységekre bátorít fel egy másik pont, Dragomér és Szellistye között, 
melyen 35 ölnyi mélységben Ozokeritre (földgyantára) akadának. Ezen 
előjövetel, mely a boryslawi viszonyokra emlékeztet, a legnagyobb 
ügyelemre méltó és tekintve az efféle fekhelyek szabálytalanságát, 
az első kísérletek csekély eredményének daczára is, uj kutatások esz¬ 
közlésére serkenthet. Ellenben a barnaszén jelentéktelen nyomaira fek¬ 
tetett reményeket a szerző teljesen alaptalanoknak mondja. I. B. 
Rodnabányáról. 
(Zeitschr. d. deutschen geol. Gesellsch. XXX. köt. 3. fűz. 556- 1.) 
A németországi geológiai társaság 1878. évi vándorgyűlésén vöm 
Rath úr Rodna vidékéről s érezfekhelyeiről előadást tartott, melyből 
a következőket idézzük: 
„Rodna 508 m. tengerfeletti magasságon fekszik, közel a Szamos 
forrásához, a 2281 m. magasságú Tehénszarv vagy Inen-hegytől DDNy-ra 
csak 2 ném. mértföldnyi távolságban. A rodnai bányák 9 km. távolság¬ 
ban vannak az Izvor völgyében, mely Rodnánál a Szamossal egyesül 
és a Tehénszarvon ered. A nevezett hegykúp környéke Csillámpalából 
áll, egyes Amphibolpala-rétegekkel és számos Mészkő-behelyezkedésekkel. 
Ezen alaphegység képezi Rodnánál a völgynek egész jobb lejtőjét, mig 
délnek, azaz a Szamos balpartján a harmadkori rétegek, melyek Er¬ 
dély középső részét borítják, kezdetüket veszik A nevezett képleteken 
számos Andesittömeg tört keresztül, mintegy kapcsolatot képezve a vi- 
horlat-guttini s a hargittai nagy Andesit hegységek között. Rodna tá¬ 
jékán az Andesit (részben kitűnő nagyságú és épségű Plagioklaskristá- 
lyokban bővelkedve) részint egész hegyeket, részint csak kisebb áttöré¬ 
seket és telértömegeket képez; az érczek, melyek tömzs- és fészek 
alakú tömegeket képeznek, lényegesen a Mészkő s az Andesit érintke 
Földtani Közlöny VIII. évf- qo 
