322 
VEGYESEK. 
A föld gömb domborzatának mesterséges utánzása. A 
jelenkor geogenetikai felfogásában nagy szerepet játszik ama nézet, hogy a föld 
felületének egyenetlenségei első sorban az egész földgömb összezsugorodásának kö¬ 
vetkezményei, tehát mintegy ráuezok a vénülő föld arczán. Ezen elvre alapított 
csinos kísérletet közöl de Chancourtois ur, melylyel a földgömb felületének 
emelkedéseit, mélyedéseit, ránczait s redőit utánozó alakokat keletkeztet. A föld¬ 
gömb képviselője gyanánt egy levegővel telt és csappal elzárható rézcsővel ellátott 
kautsukgömb szolgál. Ezen gömböt, levegővel jól felfúva, olvasztott viaszba márt¬ 
juk, hogy felületét vékony viaszréteggel bevonhassuk, mely a füldfelület ellent- 
állóbb külső kőzetrétegét ábrázolja. A mint most a csapot kinyitva a ballonból egy 
kis levegőt kibocsátunk, az egész gömb összehuzódik s felületén a viaszréteg oly 
domborzati alakokat képez, minőket földünk külalakján, az erósió határaitól elte¬ 
kintve, találunk. (Compt. rend. T. LXXXVI1. p. 81.) I. B. 
* 
Összefüggés a felső Duna és Aach-forrás közt. Hogy a 
földrajzi vízválasztók a földtaniakkal nem mindig esnek egybe, azt igen szépen tün¬ 
tetik elő Knop A. megfigyelései Baden felvidékén. Ugyanis Immendingen és Möh- 
ringen helységek közt, hol a repedezett, hasadékokban dús, fehér Jura képezi a 
felső Duna medrét, száraz időszakokban eltűnik a folyó egész vízmennyisége, úgy 
hogy a meder egészen kiszárad, mig az ettől kb. 11 km. távolságú s a Rajnaterü- 
letbe eső Aach-forrás mint vízmennyiségben gazdag forrástó lép föl. 
Azon kérdésre, váljon az itt elnyelendő Duna vize nem-e az Aach-forrást táp¬ 
lálja egy meghatározott időben a Dunába, még mielőtt a viz * hasadékokban eltűnt 
volna, 200 mázsa konyhasó dobatott és az Aachforrásnál óránként chlornátriumra 
próbák tétettek. E kísérlet végrehajtva lön, miután már elővizsgálatok e T ős zagú 
Glasgow-palaolajjal az ily összefüggést igen valószínűvé tették. A határozott ered¬ 
ményt szolgáltatott konyhasókisérletek azonkívül még láthatóvá is tétettek a Duna 
vizének fluorescéinel való színesítése által. Knop az ezen egyszerű kísérletek alap¬ 
ján nyert főbb eredményeket következőben foglalja össze: 
1. Az Aach-forrás és Duna közti közvetlen összefüggés kimutatható. 
2. A Duna legalacsonyabb vízállása idejében Immendingen s Möhringen közt 
körülbelül felét veszti el azon viz mennyiségének, mely egyidejűleg az Aach-for- 
rásnál előtűnik ; a másik fele tehát nem a Dunából ered, hanem földalatti for¬ 
rásokból. 
3. A Duna és Aach-forrás közti összefüggést egy körülbelül 1000 lábnyi vas¬ 
tag jura (fehér) mészkő hasadási rendszere eszközli. 
4. Minthogy ezen hasadási rendszer egy teknőszerű rétegösszlet völgyalján a 
„raulien Alp és Randen“ közt létezik, a hasadékok magok ezek folytán általában 
befelé tátognak, úgy gondolható, hogy a Duna vize a mészkőnek márgás és agya¬ 
gos fekiijéig siilyed, hogy azután ismét egy 11 km.-nyi, földalatti folyása után, a 
közlekedő csövek elve szerint az Aach-forrásban alulról fölfelé emelkedjék. 
