327 
vichnyei völgy jobb partjáig követhető, a bol a Szt.-Háromság akna 
benne van mélyesztve ; szövete változó. 
A Gneisz csak egy helyen észlelhető, és pedig a vichnyei völgy 
jobb partján Ó-Antal-tárna alatt, itten a Pe szerinig elvonuló sziklás fa¬ 
lakat alkotja. 
A Syenit a vichnyei völgyben több helyen lép föl, de csak ki¬ 
sebb nyúlványok alakjában, melyek a bodrusbányai Syenit-tömzsnek 
képezik végső tagjait. A leghosszabb nyúlvány Vendlitta táján észlel¬ 
hető, mely a Na Klincsoky térségen közel Repistyéig elhúzódik 
A Syenitet közvetlenül metamorph-palák fedik és ezek fölött a 
triász (werfeni) palák terülnek el, mely utóbbiak Koblbergtől egészen 
Peszerinig követhetők. Peszerinen túl a külön ugyan többé nem jelen- 
keznek, de egy kút ásása alkalmával két méter mélységben eléret¬ 
tek és áttörettek. Jellemző kövületeket csak is a Kohlbergen lehetett 
találni, de szövetük és egész külsőjük mindenütt hasonló jellegű. 
A dolomitos mészkő a vichnyei völgy hosszában elvonuló dom¬ 
boknak fedőjét képezi és egyes helyeken a mélységben is folytatódik, 
igy pl. a Szt. Háromság akna mellett, a hol a Ferencz József tárna 
ezen mészkőben hajtatott. A Kohlbergen fellépő mészkő kvarczos. 
Végre fölemlitendő még a nummulitk-mészkő, mely Vichnyén a 
sörház közelében van föltárva, csak igen kis területet foglal el és igen 
homokos. 
II Z. Knöpfler Gyula elöleges jelentése. 
Mielőtt a helybeli földtani fiók-egyesület által reám bízott terület¬ 
nek geológiai áttanulmányozásához kezdettem volna, szükségesnek tar¬ 
tottam magamnak egy oly térképet készíteni, a mely egy részletes 
fölvételhez csakugyan meg is feleljen. fEzen czélra legjobbnak és leg¬ 
megfelelőbbnek a szélaknai bányamérnökség által 1" = 200° mérték¬ 
kel szerkesztett és magassági körökkel ellátott térképet találtam. Hogy 
mily rendkívül jó szolgálatokat tesznek a magassági körök, különösen 
ily hegyes vidékeken eszközlendő fölvételeknél, az könnyen belátható, 
ha tekintetbe vesszük, hogy e körök magassági különbsége mindenütt 
csak 20° és igy általuk minden csúcs, minden gerincz és nyereg, 
minden völgy és lejtő, sőt még a legcsekélyebb kiemelkedések is pon¬ 
tosan meg vannak jelölve. Ily térképek használatánál tehát a tájéko¬ 
zás teljesen ismeretlen vidékeken is igen egyszerű dolog és az egyes 
kozetlelhelyeknek bejegyzése, valamint a különböző kőzetfajok hatá- 
