Ha mindezen adatokat egyesitjük, a Tanád és Paradicsomhegy 
szerkezetére nézve, a következő eredményt nyerjük. 
A két csúcs két különböző időben történt kitörésnek az eredmé¬ 
nye, melyek közül határozottan a Paradicsomhegy az idősebb, mivel 
ennek Biotit-Amph.-Kvarcz-Trachytja az elősorolt pontokon mindenütt az 
Augit-Trachyt alatt fekszik. Ezen kitörésnek legmagasabb csúcsa a Pa¬ 
radicsomhegy, a melytől kiindulva, az előtört anyag minden irányban 
elterült. 
Az Augit-Trachyt ezen Biotit-Trachytot északkelet-délnyugati irány¬ 
ban törte keresztül, ott t. i., a hol most a Tanúdnak legmagasabb 
csúcsa van és innen szintén minden irányban szétfolyt és a Biotit- 
Trachytot mindenütt elborította, kivéve a Paradicsomhegynek csúcsát, 
melyet annak magassága miatt el nem érhetvén, azt északkeleti 
irányban csak körül folyta. Ezt bizonyítja a Il ik Jozsef-altárnának 
kőzete, a mennyiben az altárna a Tanád csúcsa és a Paradicsomhegy 
közötti nyereg alatt szeli át a hegységet, tehát ott, a hol a felületen 
csupán Augit-Trachyt észlelhető, az altárnában azonban ez a kőzet nem 
fordul elő, hanem az e hegység alatt Biotit-Trachytban hajtatott. 
Hasonló viszonyokat lehet megfigyelni ezen területnek számos 
más pontjain is, igy Stefultónál, a Bukowihaik Wrhon stb., mind¬ 
ezeket azonban a terület részletes leírásánál fogom ismertetni. 
Vége a Vili. évfolyamnak. 
