2 
DE. SZABn -IOZSF.F. 
Honunkban azonban van egy itt megszülemlett olyan intézkedés, 
melyet nem liogv mi nem vehettünk kölcsön a külföldtől, hanem a melyet 
méltán tőlünk kölcsönözhetnének el, s ez az a szerencsés és üdvös meg¬ 
oldása annak a kérdésnek, hogy a geológia állami intézete, melynek hiva¬ 
talos működése elő van írva, a tisztán tudományos érdekből összeállóit és 
kiadásainak fedezetét az évi tagsági dijakban találó Magyarhoni Földtani 
Társasággal mi módon házasítható össze úgy, hogy egyik részre se hára- 
moljék hátrány, ellenkezőleg kölcsönösen csak előny tűnjék ki. 
A Magyarhoni Földtani Társaságnak ez a jelleme az , mely létezé¬ 
sének második negyedszázadában mint legáthatóbb emelhető ki. 
Társulati életünk történetírója ennél a fejezetnél egy oly nevet fog 
megemlíteni, melyre én, mint ez idei elnök, ki a lefolyt év főbb mozzanatait 
kötelességszerüleg vázolom, ebből kifolyólag sem hagyhatnék el, s ez a 
Magyarhoni Földtani Társulat volt tiszteletbeli elnökének, Bányai Jáeitz 
FmoYEs-nek 1883 aug. 15-én, életének 73-ik évében bekövetkezett halála. 
Társulatunkhoz a legjobb indulattal s teljes átadással volt közelebb 
fűzve tizenhét évig. 1866-ban megválasztatott alelnöknek, e tisztet 4 évig 
vivén, 1870-ben elnökké lett s mint ilyen 12 évig működött, míg végre el¬ 
nöki tisztéről leköszönvén, 1883-ban január 24-én a társulat tiszteletbeli 
elnökévé választatott meg. 
A selmeczi bányász-akadémia egykori növendéke s a régi iskola em¬ 
bere volt ugyan, de benne a modern eszmék szerencsés fogadtatásban 
tudtak részesülni. 
Működésének irányát a fejlődési körülmények befolyásolván, annak 
kellő méltatása szempontjából szép korra kinyúlt élete mozzanatait szabad¬ 
jon elősorolni. 
A boldogultnak atyja Reitz Károly a budai cs. k. hadi főparancsnok¬ 
ságnál alezredes hadbíró, anyja Schnirech Borbála egy tekintélyes budai 
polgár leánya volt. Frigyes fia Becsben született 1810 ápril 14-én, hol anyja 
esetleg tartózkodott. Atyja hamar elhalt, az anya gondjára volt bízva. Isko¬ 
láit Budán kezdette, majd Kalocsára adták, hol épen nagyapám házánál 
volt, végre Selmeczen is végzett gymnáziumi evet, hóimét Nagyszombatba 
ment a lyceumba a bölcsészetet, onnét Pestre az egyetemre a jogtudományt 
hallgatni. Ezt sikerrel végezvén, Selmeczre tért vissza a bányász-akadé¬ 
miára, mit szintén sikerrel fejezett be. 
Állami szolgálatba 1834-ben lépett Bécsben, a cs. k. általános udvari 
kamaránál mint fogalmazó-gyakornok, honnan 2 év múlva az ujonan 
rendezett bánsági kir. bányaigazgatósághoz mint titkár jött. 
1839-ben Selmeczbányára nevezték ki a bányatörvényszékhez mint 
előadót es szavazó ülnököt. Itt 6 évig dicséretesen működvén, Bécsbe tették 
1846-ban mint udvari fogalmazót a cs. k. pénzverdéi és bányászati udvari 
kamarához. Megalakulván a ministerium, ahhoz lépett át hasonló minőség- 
