SELMECZ KÖRNYÉKÉNEK UJ TÉRKÉPEI. 7 
r 
A keleti határ legjobban tüntethető ki úgy, hogy ha a terület EK. 
sarkában eső hatalmas Polyana trachit-kúphegyet (1459 m.) egyes kisebb 
kúphegyek délnek irányuló lánczolatával képzeljük összekötve, melyek 
Ivorponának s még tovább délnek egész az Ipoly völgyig tartanak. A keleti 
határ vonala Zsibritó meridiánjával közel összeesik. 
Déli irányban még a térképen látjuk a Kis- és Nagy-Szitnát, ezektől 
távolabb délnek közel Zsibritó vonala képezi a határt. 
Nyugoti határa a Ptacsnik hatalmas augittrachit gerinczh egységének 
azon keleti előhegyeiből áll, melyek a Garam jobb partjáig húzódnak le és 
szintén trachitból állanak. 
Ezen 5Va □ mérföldnyi területen Selmecz városa korántsem esik a 
középtájra, hanem annak keleti negyedébe. Ez onnét van, mert e térkép a 
selmeczi bányászat térképe akar lenni, s az Selmecztől keletre alig terjed, 
míg nyugotra messze tart, a térképen még nem is végződik, mert azon túl 
esik még Újbánya, Zsubkó s Körmöcz bányászata, melyek közül Újbánya 
és főleg Ivörmöez önálló térképet igényelnek. 
A selmeczi bányaterület főhegysége a Tanád gerincz, mit EEK-nek 
mint folytatás a Paradicsom és meg tovább a Sobo hegy egészít ki. Ez azt 
két egyenlőtlen részre osztja: a kisebb keletire, hol maga Selmecz is van 
es a nagyobb nyugotira, hova főleg a lioclrusi és vihnyei bányászat tartozik. 
Ez közel a Garamig tart. 
Geológiai tekintetben épen úgy mint a telerek erczvezetéseben is van 
eltérés. Maga a Tanád amfibol-augitrachit, mi többféle régibb trachiton, 
valamint mesozoi sedimenteken tört fel oly módon, hogy a nyugoti igen 
bevágódott hegység egy része megmaradott menten a bázisos tracliitok 
eruptiójától s itt a kristályos eruptió kőzetek normál állapotban szienit kú- 
lemmel bírnak egészen addig, a hol az augit-trachittal érintkezésbe jővén, 
riolitos módosulatot vesznek fel. A Tanúdtól keletre Selmecztől Kolpach 
felé sűrűn ütvén fel magokat az amfibol-augit és az augittrachit, a régibb 
trachittipusok a sienites normál állapotot nem tarthatták meg, hanem min¬ 
denütt többé-kevésbbé mint riolitok és zöldkövek fordulnak elő. 
Telér a Tanúdnak mind a két oldalán van, s azok valamint egymás 
között úgy egészben véve a Tanád amfibol-augittrachit eruptiói gerinczének 
vonalával is megegyeznek, miből ezen hegység nagy fontossága Selmecz 
geológiai viszonyainak megítélésében bőven kivehető. A telerek a térképen 
mind ki vannak tüntetve és megnevezve. A kisebb térképen (1"=500°) 
kék színnel van jelölve a telér azon része, mely nemes érczet tartalmaz 
ellenben sárga a meddő rész. 
A Tanád eruptiója a legnagyobb tömegét juttatta fel a bázisosabb tra- 
chitnak Selmecz térképének környékén, és az ezen eruptiót követő kihűlés 
után bekövetkezett contractio alkalmával jöhetett létre a parallel telérek 
legnagyobb része s alkalmat szolgáltatott arra, hogy az érez impregnatio 
