s 
DK. SZAltO .rn/SKF. 
régiójából a férnek alkalmas vegyületben főleg kapillaritás működése 
által kristályos ásványokká tömörülhessenek, mi aztán a bányászatra alkal¬ 
mat szolgáltat. Az érez impregnatio regiója ki van jelölve a trachitok 
zöldkő módosulata által. Azon rész, mely a solfatára működés követkéz' 
tében át lett hatva oly exhalatioi terményekkel, melyekben a vízpárán és 
szénsavon kivűl kénarsen s egyéb vegyülelek is voltak, kezdetben az érez 
impregnatio régiója volt egyszerűen a nélkül, hogy már akkor kész ércztelér 
létezett volna. Ez csak később fokozatosan képződött az által, hogy az 
impregnatioi régióból részint gázalakban, de tán legnagyobb részt víz¬ 
oldatban a meglevő hasadékokba jutott a vegyidet s ott kedvező körülmé¬ 
nyek mellett az oldószer eltávolodása s a kapillaritás hatásának megszűnése 
következtében csaknem oly módon mint az efflorescentia az oda jutott 
oldatok anyagának kristályodása következett be azon successióban, melyet 
a telér-ásványok paragenetikai viszonyai oly szépen derítenek ki. 
Az impregnátió a solfatára hatás időszakával jár karöltve, a mint ez 
véget ér, a mélyből érez vegyidet feltódulás exlialatio alakjában nem igen 
tételezhető fel, míg ellenben a felér kiképződése az impregnatio régióban 
foglalt fémelemek rovására tart folytonosan. Ha az impregnatiói régióban 
nemes fém is van, a telér is nemes, ha csak nemtelen elemek vannak 
benne, csak a megfelelő vegyületek ásványai képződhetnek ki. 
A Tanádtól nyugotra eső telérek tehát röviden a Hodrus- és Yilmye- 
völgyiekről ismeretes, hogy dűsabbak ezüstben, míg a Tanádtól keletre a 
selmecziek aranyban gazdagabbak. 
A zöldkő-módosulat lévén kifejezése az érczes impregnatio régiójá¬ 
nak, világos, hogy a bányászatra nézve mily lényeges a zöldkő-megkülön¬ 
böztetés, és annak kiválasztása a nem zöldköves meddő kőzetből, noha a 
petrografia mai állása szerint világos, hogy ugyanazon kőzet lehet egy 
részben zöldkő, másban nem az, hanem normál kiképződésű, mert a zöld- 
kőállapot egy későbbi elváltozása a megelőző állapotnak ott, a hol a meg¬ 
kívántaié tényezők annak előidézésére együtt voltak. 
Ezen térképeken kivűl külön készítve van még három. 
Az ctfijili Selmecz környéke külön, melyen ennek vidéke legelőször 
lett kitüntetve a irachitoknak oly részletes megkülönböztetésével, melyet 
a makrografiai osztályozás megállapításakor ajánlottam s a melyet Selmecz 
ezen térképére már 1S81-ben festettem be s Bolognában a nemzetközi 
geológiai congressus alkalmával be is mutattam. Ezen eredmény volta- 
kepen kulcsa az egész ottani trachit-környéknek. Mérve ugyanaz mint a 
<> lapu térképé, 1 : 14400. Ejszaki határa is egészen az, t. i. a liodrusi út a 
Lőrincz-aknáig, a roszgrundi tó már kiesik. Sobó még rajta van részben. 
Keletre a nagy térkép valamivel tovább megy, úgyszintén délre is, mert 
már Szent-A utal nincs rajta, a Kis-Szitnának pedig csak a csúcsa látható. 
