SELMECZ KÖRNYÉKÉNEK U,T TÉRKÉPEI. 
í> 
Nyűgöt fele azonban tovább mint a Tanád nem igen tart, a határ itt a 
Pocsuvadló és a szélaknai nagy tó, valamint a hodrusi felső tó keleti sarka. 
A másik térképet a II. -József altárna viszonyainak kitüntetése szem¬ 
pontjából tervezetem szerint Péch Antal úr Szélaknán a bányamérnök¬ 
ség által készíttette. Rajta van az egész altárna felületi része: a Ferencz 
József aknától keletre egész a garamvölgyi Szádáig Yoznioznál. Az alap¬ 
rajz felett meg van a hegység egyenesre húzott profilja, megfelelőleg a 
11. József altárna vonalának, úgy hogy ezen altárna az alsó vonal által 
képviselve egész hosszában mutatja a felület modulatióját. 
Ezen prolii sokra tanít. Először mutatja mint legnagyobb magasságot 
a Tanádnak «Nad Káinén» nevű nyergét, melyen Selmeczről gyalogút 
vezet Hodrusra. A II. József altárna talpától a függélyes magasság 
t>68.G m ]. Másodszor látni, hogy az altárna, a hol csak tehette, a völgyeket 
követte. Ez leginkább Hodrus völgyében vehető ki, hol csakugyan a leg¬ 
nagyobb depressiónak felel meg annak iránya. Ezen körülmény okozza, 
hogy azon bonyolódott domborzat, melyre a térkép területének nyugoti 
felében valóságban akadunk a profilban kifejezést nem talál. 
A II. József altárna összes hosszasága a Ferencz József aknától 
kezdve Yozniczig 16538.5 m j. Ebből több mint A-, esik a Tanádtól nyu¬ 
gatra.A proül ezt a hosszaságot nem mutathatja, minthogy ott az alap¬ 
rajzban látható görbe vonalak mind egyenesre vannak projiciálva. 
A magassági méret nagyobb, mint a vízszintes. 
A harmadik térkép panorámája Selmecz fő részének. Ennek kivitele 
több nehézségbe ütközött. Eleinte szabad kéz rajzolással lett megkísértve, 
de nem felelt meg; aztán fotográfiával próbáivá 6 darabban, melyek aztán 
összeállítva tüntették volna ki a kívánt nagy tájat. Nagy a mennyiben a 
Szitnának az egyik végen, a másikon a Kálvária hegyen túl a Vereskút 
táján a Sobó hegynek kellett reá jönni. A felvételi pontot igen sokáig 
kerestem, végre is legalkalmasabbnak találtam Ribnik fensíkján azon kis 
lankás emelkedést, mely az elhagyott kőbánya mellett van. ** Innét leg¬ 
szebben veszi ki magát Selmecz közelebbi tájéka. Háttérben a Tanád s 
annak éjszaki végén az oly sajátságos vonásokban kifejezett Paradicsom- 
hegy ; ezek előtt a város magasabb részein levő épületek. Meg van végre 
délről a Szitna és éjszakról a szint oly jellemző s páratlan szépségű Kál¬ 
váriák egy. 
A fotográfia azonban sötét volt, annyira, hogy azon semmi részlet 
sem látszott. Ekkor Pöschl tanár úr felajánlotta szolgálatát és szives volt 
* A «Nad Káinén» altárnai pontjától a szádáig 12,976’4 m j. 
Selmecz geológiai térképén a felvételi pont meg van a Biotit Ortlioklas quarcz- 
tracliit (IV.) területén a Itibuiki tótól EK-re, a Q jegynél. A II. József altárna 
térképén nincs meg, mert ldvtil esik keletre. 
