AZ ERDÉLYI HAVASOK NYUGATI RÉSZÉR )L. II 
tok makrograíiai osztályozása megenged egészben különbséget tenni négy¬ 
féle típus között, mert mind a négynek meg van a maga helyi sajátsága. 
Nagy fontosságú körülmény azonban Selmecz környékén a sokszor ismét¬ 
lődő áttörése egyik trachitnak a másikon. E részben felette fontos támasz¬ 
pontot fognak az eredmények nyújtani a kitörések viszonyos sorrendjének 
megállapításához. 
Kőzet-példány nagy számmal van gyűjtve, s a számok a térképén 
bejegyezve, úgy hogy a petrograliai meghatározás eredménye már meg¬ 
határozott pontra vonatkoztatható, mi lényegesen megkivántatik a kétes 
esetekben, de biztonságot kölcsönöz olyankor is, midőn a kérdés már a 
felvételnél is meglehetős határozottsággal volt tisztába hozható. 
AZ ERDÉLYI HAVASOK NYUGATI RESZENEK FOLDSZERKEZETI 
VÁZLATA. 1 
Inkey BÉLÁ-tÓl. 
Mikor társulatunk ezidei márcziusi szakülésén dr. Primick György 
úrnak a fogarasi határhegység földtani átnózetét nyújtó dolgozatát bemu¬ 
tatni volt szerencsém, abbeli reményemet fejeztem ki, hogy saját felvételi 
munkámat, mely Petrozsény vidékéből indult ki, még a nyár folyamában 
kapcsolatba hozhatom amazzal. E reménységem beteljesedett; kirándulá¬ 
saim kelet felé terjedve több ízben elérték az Olt partját, nyugat fele pedig 
körülfogván a zsilvölgyi medenczének dr. Hofmann Károly úr által részle¬ 
tesen felvett területét, azon túl még Krassó-Szörénymegye határába s dél¬ 
nyugaton Baja de Arama szomszédságáig terjeszkedtek. 
Eme palahegységnek átnézetes földtani térképét bátorkodom tehát 
ma tisztelt szaktársaimnak bemutatni mint folytatását annak, mely dr. Pri- 
mics úr dolgozatával már rövid idő múlva nyilvánosságra kerül a m. kir. 
földtani intézet Évkönyvében. A két térkép összevéve majdnem teljesen mu¬ 
tatja be az erdely-romániai határhegységnek azon részét, melyet túlnyo- 
mólag az őspalák alkotnak. Mert valamint keleti végén, a törcsvári hágótól 
fogva, másod- majd harmadkorbeli képződmények váltják fel a kristályos 
palákat, úgy az ón felvételem nyugati végpontjai is már megközelítik, sőt 
délnyugaton érintik és szelik is a Bánság másodkori képződményeinek vo¬ 
nulatát és annak elágazását. 
Az általam gyűjtött anyag tanulmányozása es jegyzeteim rendszeres 
t - Előadatott a magyarhoni Földtani Társulat szakülésén 1SS3 deczember 5-ilién. 
