lti 
IN'KEY BÉLA. 
mely az Alpok némely gránitos tömzseire vagy a Magas-Tátrára emlékez¬ 
tet. Éjszak felé fokozatos átmenet vezet a rendes palás gneisz területére, 
melyet azután a hegység tövén a phyllitek (agyagcsillám- és cliloritpalák 
stb.) keskeny K—Ny irányú vonulata övez. 
A rétegdőlés itt átlag ejszaki. A főgerincz keleti folytatásán pedig 
ugyancsak azon pliylliteknek szelesebb s többszörös övét találjuk, mely 
ilélnyugati csapással a központi tömeg keleti, majd deli oldalához csatla¬ 
kozik. itt azután a Ktrázsa hegységről átcsapó phyllitvonulattal egyesülvén, 
tisztán nyugati, majd fokozatosan éj.-nyugoti csapásba megy át s így a 
gránitgneisz területét egészen körülfogja és még messze az általam be nem 
járt krassó-szórénymegyei havasvidékre terjed. Azonban a Strázsa hegység 
rétegsorának csak egy része hajlik át ily módon ENy felé, másik fele ellen¬ 
kezőleg mindinkább délnyugati irányba csap at, úgy hogy a Cserna folyá¬ 
sát párhuzamosan követve a Dunáig terjedő hegyláncz görbülését idézi elő. 
E rétegelágazásnak sarkpontja az oláh Zsily és a Cserna forrásterületére 
esik, körülbelül a Jjraln Bovlui vidékére, kissé délkeletre azon mélyen 
bevágott hegygerincztől mely a két víz forrásai között a Eetyezát tömegé¬ 
hez tartozó liatárgerinczre vezet. Másodkori mészkövek, melyek a Cserna 
völgyében felhuzódó szirtsort képeznek, ama vízválasztó nyergen is csapnak 
át és a Zsilypatak felső -részébe húzódnak. A rétegcsapás ama nevezetes 
elágazása által képzett szögben a Fiatra Godeanu területén ismét gránit- 
szövetű kőzeteket találunk. 
Az általam bejárt területnek tektonikai fővonásai a mondottak szerint 
röviden ékként fejezhetők ki: A déli határhegység liegykepzö réteghullá¬ 
mai, melyeket az Olt keresztszelvénye még erősen egymáshoz nyomva 
tüntet fel, nyugat felé lassan szétterjednek, helyüket újak foglalják el, a 
nyugatfelé nyíló szetágazás több ízben ismétlődik és így a kezdetben kelet¬ 
ről nyugatra húzódó lánczok egyfelől DNy felé kanyarodván a Duna szo¬ 
rosaihoz érnek, melyeken túl a szeri) hegységben lelik folytatásukat, más¬ 
felől több ágban a krassószörényi hegyek es a Pojana lluszka palatömegei¬ 
hez csatlakoznak. 
Mindezen elágazásokat tovább nyugatra nyomozni és ama csatlako¬ 
zásokat kideríteni fölötte érdekes es fontos föladat lenne , melyet azonban 
a nyár rövidsége miatt nem oldhattam meg. 
