XjÓCZV LAJOS. 
20 
val egyezik. Ugyan azok a kovapalák előfordulnak magán Szumatrán 
az 1341 '"j magas Radja-Bassza vulkántól éjszakra és Telok-Betong 
közelében is. 
Jáva partjai, mikent ezt velünk Hegedűs úr szóbeli szives közlesei 
megismertettek, hegyesek; a partvonal közepetáján nem távol a tenger- 
szegélytől az I 775 ”'/-nyi Karang és 1345 m j -nyi Puloszári ikeresúcsok emel¬ 
kednek : éjszak fele egész a Szt Miklós fokig nyúlik tőlük egy számos 
kiágazással bhó hegygerincz, délkeletnek pedig összefüggő magaslatok 
kötik össze őket a Kendang hegylánczczal melynek kulmináló csúcsa Bán¬ 
tam es a Próang határán az 11)30 m ! magas Halimun. Ez a hegység nyuga¬ 
ton mintegy 600 m J magas csúcsokban végződik a Welkomst-baai felett. 
A Kendang hegységnek egyik kiágazása délnyugatnak tait és azon 7—8 77 m 
széles földszorulaton éri véget, melynek alacsony lapálya a Prinsen sziget¬ 
nek nyúló hegyes félszigetet köti össze az anyaszigettel; meg ezt a fel¬ 
szigetet is egy 470 m j magas tető a Pajung hegy koronázza. 
Dk. ScHNEiDER-nek idézett közleménye szerint * Jáva nyugati és d. 
nyugati partját harmadkori rétegek foglalják el; a Kendang hegység keleti 
folytatásában emelkednek a még gőzölgő Nyugat-Jávai vulkánok : a Szalak. 
Pangerango, Gede, távolabb keletre a Tangkuban-prau stb. 
Politikai felosztásra rezve Szurnáira partjain Lampong kerület, Jáván 
pedig Bantam residensség szögellik a Szunda csatorna vizével. Amannak 
főhelyei: Telok-Betong es Ketimbang városok. A legutolsó kormányzó¬ 
sági Almanach szerint Lampong területe 475 □ geogr. mdd., melyen 
70 európai, 409 ázsiai idegen és 128,939 bcnszülött képezte a lakosságot. 
Bantam partszélén Jáván Merak, Anjer, Tyeringen Passzuran az 
említésre méltó helyek, melyek közül Anjer volt a legkiválóbb, a Szumat- 
rát Jávával egybekötő tengeralatti távíró kábel Telok-Betong felé innét 
indul ki. Bantam-nak lakosságát 350 európai, 1490 ázsiai idegen és 505,438- 
bcnszülött képezik.** 
A Szunda csatornán a hajózás könnyebbségére négy világító torony 
szolgált; egy a Szumatra délkeleti csúcsán a Makké hoek-on; három 
Jáván: az «Ersde PunD-on a «Mer de Punt»-on és Anjer előtt. 
A Krakatau az elmúlt év középéig az aljától csúcsáig sűrű erdősegek¬ 
kel bontott sziget volt, mely mintegy kétszáz év óta nem mutatta vulkáni 
természetét. Leopold von Buch a Kanári szigetek fizikai viszonyait tár¬ 
gyaló leírásában *** (1825) felemlíti Vogel P. bányamester (östindische 
Ueisebeschreibung, Altenburg 1704) elbeszélését, ki 1681 február 1-jén 
bámulattal vette észre, hogy az addig egészen zöld és fákkal kiesen diszlő 
sziget teljesen elégve és pusztán állt szemei előtt, sőt több helyen tüzes 
T. h. V. tábla. 
** Métzger i. li. 
: Lropou> vofj Buch’s Gesammelto Schriften 3. köt. Berlin, 1877. ö(»6. 1. 
