A KRAKATAU VULKÁN KITÖRÉSE. 
darabokat okádott. A hajóskapitány ekkor tudatta vele, hogy a sziget már 
1680 májusában nagy dörgés es csattogás közben egy nagy földrengés 
után, melynek hatását még a tengeren lévő hajók is megereztek, meghasadt. 
Rögtön a rázkódás után elterjedt fojtó kénszagot vettek eszre; a sziget 
felől horzsakő lepte el a tengert, melyből a matrózok vedreikkel ökölnyi- 
nél is nagyobb darabokat merítettek. 
Egészen a jelen század második féléig nem találunk semmit a sziget 
.geológiai történetéről följegyezve. És csakugyan úgy látszik hogy az 
1680-ki kitörés után csakhamar teljes nyugalom állt be, mivel 1869-ben 
midőn a sziget fölvétele folyt, azt egészen csúcsáig sűrű ős erdővel benőve 
találták. Ugyan ekkor a sziget ejszaki oldalán több hőforrást fedeztek fel, 
ami különben legkevésbbé sem feltűnő jelenség egy efféle vulkáni szigeten. 
Nagy meglepetést okozott ennélfogva -Jáván, midőn híre jött, hogy 
ama detonácziókkal kisért rázkódásoknak és tompa hörgő hangoknak, 
melyeket Batáviában és Buitenzorgban már május 20-án eszrevettek, 
a 1 50 7tV, távolságban levő Krakatau kitörése volt az okozója, az a hegy, 
melynek vulkános természetére már régóta senki sem gondolt. Újabb ada¬ 
tok szerint a kitörések május 21-en vettek kezdetüket. 
Egy hajó, mely május 22-én esti 8 órakor vitorlázott el a sziget 
■éjszaki partja alatt, azt jelenti, hogy a sziget alsó részéből dóm alakú gőz- 
tömeg szállt fel, sötétszürke füsttel vegyest: ennek alján a tünemény kelet¬ 
kezésekor 10—15 gyorsan egymásra következő tűznyaláb, ágyulövéseket 
utánzó detonácziók kíséretében lóvéit elő, melyek kissé megívszkettették a 
“hajót. A felszálló füsttömegbe a magasban szüntelenül villámok csapkod¬ 
tak. A mágnestű nyugvásban maradt. A hajó nem volt távolabb a kitörés 
színhelyétől 3 '3^,-nél s a tűzhely meleget az arczon és kezeken jól lehetett 
erezni, valamint a mocsárgáz erős szagát is, mely onnan felől áramlott. 
7 teng. mf. U i HJ távolságra jutva a szigettől mintegy Va óráig sűrűn hul¬ 
lott a fedélzetre valami feketés szürke homok. 10 t. mérföldre (i 8 U/m) a 
hajó úszó horzsakövet ért, mely beláthatatlan távolságig terjedt; 30 t. mer- 
íöldnyire (55 7f/ m ) a hajó egy második ilyen horzsakő mezőbe került, mely 
olyan vastag volt, hogy egy veder megmerűlt benne, a nélkül hogy egy 
cseppnyi víz is jutott volna bele. A hajó 10 es fél mérföld (mintegy 20 7f/ m ) 
óránkénti sebességgel szelve át a tenger felszínét borító horzsakövet, nem 
szórta orrával a vizet, és oly zörejt hallatott, mintha könnyű jég közt 
haladt volna. 
Nem sokára ezután Batáviából egy társaság látogatta meg a kitörés 
színhelyét; éjszakfelől közeledve a sziget fele, Dóré ónjára méltó látvány 
tárult a látogatók elé. Az elpusztított szigetről óriási füstoszlop gomolygott 
a fellegekig; a Verlaten sziget délszaki erdőmezében pompázott, míg a 
Láng sziget tökéletesen leperzselve állt, a lombja fosztott fák, meghajolva, 
hasadozva és megcsavarva csonkán meredeztek ki a színtelen talajból. 
