A MAGYARORSZÁGI FÖLDRENG IBSEKBŐL. 
idejtileg dörömbölés is hallatszott, mely úgy vette ki magát, mintha a 
kövezeten nagy üres hordókat hempergettek volna. Lámpák és edények csö¬ 
römpölésén kívül nagyobb hatása nem volt. Igen szépen egyezik a f. r. iránya 
az előbbi észleletekkel, a mennyiben azt Hrsz úr szintén E—D-inek találta. 
A dörömbölés szintén E-felől hallatszott jönni és gyorsan D-felé távozni. 
Ezen földrengés intensitása a 4. foknak felelne meg. * 
1883. február 4. este 8 h 44'-kor Zágrábban 4 másodperczig tartó 
heves f. r. volt, mennydörgésszerű földalatti moraj kiseretében A földren¬ 
gés EK-ről jött és I)Ny-felé tartott. — A színházban e f. r. alkalmával 
valóságos panique támadt. Károk nem constatáltattak. (Hírlapi tud.) 
Ugyanezen f. rengésről Sarlay János zágrábi vasúti hivatalnoknak a 
bizottsághoz beküldött jelentéséből a következőket veszszük ki. A f. r. 7 h 
öOVa'-kor (budapesti idő) következett be és egy k. b. 2 — 3 m.p.-ig tartott 
hullámzó lökésből állott, mely Ny—Iv-i irányú volt. A lökést megelőző erős 
moraj egy nagy csattanással végződött. Sarlay úr, ki a földrengéskor a 
színházban volt, írja, hogy csakis az egyik színész leleményes megjegyzése 
bírta a nagyon megijedt közönségét maradásra. Az időjárást illetőleg meg¬ 
jegyzi, hogy az idő átalában tavaszi volt. A rengést megelőző két napon 
reggel ködös, délután borús és este esős időjárás volt, febr. 4-én pedig reg¬ 
gel borús volt az idő egészen délelőtti 1 I óráig, a mikor kiderült; délután 
szokatlan meleg, éjjel pedig újra eső. 
A hírlapok szerint a rákövetkező ejjel 1 órakor egy nem kevésbbé 
heves lökéssel ismétlődött a földrengés. 
■' A földrengések intensitását számokkal fejezzük ki, azon fokozat szerint, me¬ 
lyet az olasz és a svájezi földvengési bizottságok két év előtt együttesen dolgoztak ki 
s melyet a közlemények egyöntetűsége kedvéért a többi, akkor még csak keletkező 
félben lévő földrengési bizottságoknak is elfogadásra ajánlottak. 
E fokozat a következő: 
1. Mikroseismikus mozgás, melyet egy vagy több hasonló szerkezettel biró 
Seismorgraph jelez, a mely azonban sokkal csekélyebb, sem hogy a különböző szerke¬ 
zetű seismographokat megmozgatni képes lenne. Konstatálva egy gyakorlott észlelő által. 
A Lökés, különböző nemű seismographok által feljegyezve és csak néhány 
nyugvó helyzetben lévő észlelő által érezve. 
3. Rázkódás, melyet több nyugvó helyzetben lévő ember észlel és a mely elég 
erős arra, hogy a tartamát vagy pedig az irányát megítélhessük. 
4. Rázkódás, melyet még a munkával elfoglalt emberek is észrevesznek: 
mozgatható tárgyak, ablakok, ajtók megrezzenése, a padlózat és a gerendázat recse¬ 
gése jellemzik az intensitás ezen fokát. 
5. Erősebb rázkódás, melyet már mindenki megfigyel; ilyen alkalommal még a 
nagyobb bútorok és ágyak is megmozgattatnak, és egyes házi csengők is megszólalnak. 
6. Az alvók álmukból felriadnak, mindenütt megszólalnak a házi csengők, 
ingaszerű mozgásba jönnek a függő lámpák és a csillárok, az órák megállanak, a fák 
és a bokrok pedig láthatólag inognak. Egyes emberek ijedten rohannak ki az utczára. 
7. Mozgatható tárgyak feldűlnek, a mennyezetről és a falakról leválnak a 
vakolatnak egyes darabjai, a templomok harangjai megkondulnak. A rémület általá¬ 
nos, de az épületek még nem szenvednek sérüléseket. 
8. A kémények ledőlnek és a falak megrepedeznek. 
A Egyes épületek teljesen vagy legalább részben elpusztulnak. 
10. A szerencsétlenség eléri tetőpontját, minden romba dűl; földcsuszamlások, a 
föld megbasadása és hegyomlások is fordulnak elő ilyenkor. 
Földtani Közlöny. XIV. köt. LN4. 4 
