DE. SCHAFAP.ZIK FERENCZ. 
54 
oknál fogva tettem, minthogy még most is reményiem, hogy fognak Miskolcz 
környékén a seismologia iránt érdeklődők találkozni, a kik utólagosan 
a miskolczi földrengésről nyújtott hiányos képet kifogják egésziteni. Annyi 
ab = a Biikkliegység ÉK-i szélén lévő- 
törési vonal. 
I = az erősebben | megrázott terii- 
II = a kisebb mérvben | let határa. 
azonban már most is bizonyos, hogy ez esetben egy localis, kisebb kiterje¬ 
désű földrengéssel van dolgunk. 
Ha Miskolcz környékének geológiai térképét szemléljük, látjuk, hogy 
maga a város a Szinvavölgv torkolatában, részint annak mélyében, részint 
pedig a völgy oldalait kepező fiatal harmadkon homok, homokkő, és 
trachyttufa rétegein nyugszik; hasonlóképen fekszik Görömböly, Miskolcz- 
tól D-re, mig Szirma, Ivis-Tokaj és Felső-Zsolcza a Sajó széles alluviumjába 
esnek. A legjobban megrázódott terület egészben veve pedig a mesozoos 
és részben palaeozoos kepletek képezte Bíikkhegyseg EK-i tövében fekszik, 
azon a vidék geológiai alkotásában magát eláruló DK—ENy — vetődési 
/ 
vonaltól EK-re, a mely a felszínen a Bükk régi, főleg kőszén korszaku 
homokköveinek és .Juramészeinek hirtelen megszakadása által van jelezve 
az előtte fekvő harmadkori dombvidék felé. Ezen vonal kezdődik Göröm- 
bölytől Ny-ra a Tapolcza pusztánál, innét folytatódik ENy-ra Diós-Győr 
déli végét érintve Tardonáig, sőt nagyobb megszakítással egészen az Upponi 
Feketehegyig. 
Tekintve azon körülményt, hogy nem csak a külföldön, hanem 
hazánkban is sikerűit már nem eg} 7 ízben a földrengéseknek geológiai 
rupturvonalakkal való szoros összefüggését kimutatni, közel fekszik azon 
gondolat, hogy ez alkalommal is az általam említett vetődésen egy újab¬ 
ban bekövetkezett mozgás okozta a Miskolcz és környékén márczius 27., 
28. és 29-én érzett localis földindulást. 
Miskolczon e században volt még 1829 és 1834-ben erősebb, lSüS-ban 
pedig csekélyebb földrengés. Az erre vonatkozó adatok röviden a kö¬ 
vetkezők : 
