A MAGYARORSZÁGI FÖLDRENGÉSEKRŐL. 
1829. július 1-jen. 8 X U órakor este erős f. r. volt, mely azonban csak a Hegy- 
alján és Szatmár vármegyében dühöngött annyira, hogy a házak falai erősen meg¬ 
repedtek, sőt egyes épületek is bedőltek. Miskolczon a felaggatott tárgyak erős moz¬ 
gásba jöttek és a házak tetői erősen recsegtek, tetemes kár azonban sehol sem 
történt. 
1881. október 15-én reggel 7 2 A óra előtt «kémény földindulás rázkódtatta meg 
a várost, mely igen sok házat megrepesztett, tűzfalat ledöntött, s majd minden 
templomot és kivált az avasi (mindszenti) ó-templomot tetemesen megrongálta. 
A rémülés nagy volt s mindenki kiszaladt az utczára. A templomban az épen akkor 
tartott isteni tiszteletet félbeszakították. A görögök tornya annyira lógott, hogy leom¬ 
lása kicsinyben múlt. A föld gyomrából pedig nagy morgás hallatszott. Másutt 
sok torony és templom is omlott össze.» (Szűcs Sámuel közlése a Borsodmegyei 
Lapokban.) 
lH(i8-bun pedig gyenge földindulást érezték Miskolczon (mikor ?). 
1883. április hó 18-án d. u. 6 h 30'-kor Mező- Peti i szat-hmármegyei 
községben (N.-Károlytói DNy-i irányban vagy I 1 ^/„,-nyi távolságban) jelen¬ 
téktelen földrengés volt, mely a könnyebb tárgyakat megmozgatta. (Egyet¬ 
értés és Majos Károly nagy-károlyi ügyvéd.) 
1883. október 10-én d. e. 10 h 44'-kor (a vasúti óra szerint) Csáktor¬ 
nyán észleltek egy gyenge DDNy—EEK-i irányban elvonuló és egy másod- 
perczig tartó mozgást, melyet csak néhányan vettek észre a kepezdei épület 
Il-ik emeleten (a régi Zrinyi-várban), a városban pedig csak két ember érezte. 
A mozgás az ablakokat gyengén megrezzentette és a függő lámpát kissé 
mozgásba hozta. Ezt írja a földrengési tünemények megfigyelésében 
gyakorlott levelezőnk Csepreghy Endre úr, kepezdei tanár ugyanott. Ugyan¬ 
ezt közölték velünk Valló Vilmos, és .Teney Gusztáv urak is. 
Másnap hire jött, hogy közel ugyanazon időben I0 h 23'-kor Zárjráb, 
Oroslacje és Krapina vidékén földrengés volt érezhető. Nyilvánvaló tehát, 
hogy a Csáktornyái es zágrábi adatok egy és ugyanazon seismikus tüne¬ 
ményre vonatkoznak. 
1883. október 25-én éjjel ll h IB'-kor Zor/róbban mintegy 3—4 m. 
perczig tartó f. r. volt, melyet földalatti dörgés és szélvészszerű süvöltés 
kisért. A f. r. erős lökésekkel végződött, melyek az ablakokat megcsöröm- 
pöltették és a falakat megreszkettették. A f. r. kárt nem okozott. 2G-án 
reggel k. b. 4 h 30'-kor újólag gyenge lökés volt érezhető. (Hírlapi tudósítás.) 
1883. november 11-én d. u. 5 h 29'5'-kor Krassó-Lu e/oson egy kis föld¬ 
mozgás csörgette meg a poharakat és konyhaedényeket; kopeket vagy 
más függő tárgyakat azonban nem hozott mozgásba. E zajtalan tünemény 
Ny—K-i irányú volt. A d. e. szejo időt 5 óra után borús és szeles váltotta 
fel, 1 2 6 kor erős szél fújt (7°—8°), mely azonban csakhamar elállót!. 
A barométer 851 röl 74G-ra sülyedt, de 10—I 1 óra körűi ismét vissza¬ 
ment előbbi állásába. (Bencsik .János gymn. tanár.) 
1883. deczember 1-jén d. u. ifi* 30'-kor Mocsolyáson (u. p. Alsó 
Ábrány, 24 V' M1 -re Miskolcztól D-re) kocsizörejjel összehasonlítható zúgás 
